Input:
UREDBA (EU) br. 1293/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. prosinca 2013.
o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),
budući da:
(1)
Okolišna i klimatska politika i zakonodavstvo Unije doveli su do znatnog poboljšanja stanja okoliša. Međutim i dalje su prisutni veliki okolišni i klimatski izazovi koji će, ako se njima ne pozabavimo, imati znatne posljedice za Uniju.
(2)
Bavljenje tim okolišnim i klimatskim izazovima trebalo bi se, s obzirom na njihov opseg i složenost, financirati poglavito iz glavnih programa Unije za financiranje. Komisija u svojoj Komunikaciji od 29. lipnja 2011. pod nazivom „Proračun za Europu 2020.”, u kojoj se prepoznaje izazov u vezi s klimatskim promjenama, navodi da namjerava povećati udio proračuna Unije koji se odnosi na klimatske promjene na najmanje 20 % pomoću doprinosa iz različitih politika. Ova Uredba trebala bi doprinijeti ostvarivanju tog cilja.
(3)
Ti programi Unije za financiranje ne mogu pokriti sve posebne potrebe okolišnih i klimatskih aktivnosti. Potreban je poseban pristup za okoliš i za klimatske aktivnosti kako bi se riješila nejednaka uključenost tih ciljeva u prakse država članica, nejednaka i neodgovarajuća provedba zakonodavstva država članica te nedovoljno širenje informacija o ciljevima politika i njihovo promicanje. Primjereno omogućiti daljnje aktivnosti programa uređenim Uredbom (EZ) br. 614/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te donijeti novu uredbu. Stoga bi ta Uredba trebala uspostaviti Program namjenskog financiranja za okoliš i klimatske aktivnosti (program LIFE). Radi postizanja značajnog utjecaja financiranja Unije, trebalo bi razviti bliske sinergije i komplementarnost između Programa LIFE i drugih programa financiranja Unije.
(4)
Okolišna dobra neravnomjerno su raspoređena unutar Unije, no njihove prednosti odnose se na Uniju u cjelini i utječu na sve. Zbog obveze Unije da očuva ta dobra potrebna je dosljedna primjena načela solidarnosti i podjele odgovornosti što zahtijeva da se neke okolišne i klimatske probleme Unije bolje rješava na regionalnoj ili lokalnoj razini. Od 1992., programi LIFE imali su ključnu ulogu u poboljšanju raspodjele solidarnosti i podjele odgovornosti u očuvanju zajedničkog okolišnog i klimatskog dobra Unije. Program LIFE trebao bi nastaviti u tom smjeru.
(5)
Uzimajući u obzir njegova obilježja i veličinu program LIFE ne može riješiti sve okolišne i klimatske probleme. Njegov bi cilj prije trebao biti da bude katalizator promjena u razvoju i provedbi politika pružajući i šireći rješenja i najbolju praksu za postizanje okolišnih i klimatskih ciljeva te promičući inovativne tehnologije za okoliš i suočavanje s klimatskim promjenama. U tom nastojanju, program LIFE trebao bi podržati provedbu Općeg akcijskog programa Unije za okoliš do 2020 „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, ustanovljenog Odlukom Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Sedmi program djelovanja za okoliš”).
(6)
Ovom Uredbom utvrđuje se iznos financijske omotnice od 3 456,655 milijuna EUR u tekućim cijenama, što iznosi 0,318 % ukupnog iznosa odobrenih sredstava iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (6) za čitavo razdoblje trajanja programa LIFE koji, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u pitanjima proračuna i dobrom financijskom upravljanju (7) čini prioritetni referentni iznos za Europski parlament i Vijeće u godišnjem proračunskom postupku.
(7)
U skladu sa zaključcima Europskog vijeća iz Luxembourga iz prosinca 1997. te Europskog vijeća iz Soluna iz lipnja 2003. zemlje kandidatkinje i zemlje Zapadnog Balkana koje su dio procesa stabilizacije i pridruživanja, kao i zemlje na koje se odnosi europska politika susjedskih odnosa, trebale bi moći sudjelovati u programima Unije u skladu s uvjetima utvrđenima u relevantnim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima zaključenima s tim zemljama.
(8)
U skladu s Uredbom Vijeća 2001/822/EZ (8) (Odluka o prekomorskom udruženju), pojedinci iz prekomorskih zemalja ili područja (PZP) i, po potrebi, relevantna javna i/ili privatna tijela i institucije PZP-a mogu sudjelovati u programima Unije, u skladu s pravilima i ciljevima dotičnog programa, kao i s dogovorima koji se primjenjuju na državu članicu čiji je PZP dio.
(9)
Da bi ulaganja u okolišne i klimatske aktivnosti unutar Unije bila učinkovita, potrebno je neke aktivnosti provoditi izvan njezinih granica. Ta ulaganja ne mogu se uvijek financirati financijskim instrumentima za vanjsko djelovanje Unije. Intervencije u zemljama koje ne sudjeluju izravno u programu LIFE te sudjelovanje pravnih osoba iz tih zemalja u aktivnostima koje su financirane programom LIFE trebale bi biti moguće samo iznimno ako su zadovoljeni posebni uvjeti iz ove Uredbe.
(10)
Ova bi Uredba također trebala pružiti okvir za suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama i za pružanje potpore tim organizacijama kako bi se zadovoljile potrebe okolišne i klimatske politike koje nisu obuhvaćene opsegom financijskih instrumenata vanjskog djelovanja kao što su neke studije.
(11)
Okolišne i klimatske potrebe trebale bi biti sastavni dio politika i aktivnosti Unije. Program LIFE stoga bi trebao dopunjavati ostale programe Unije za financiranje uključujući Europski fond za regionalni razvoj (9), Europski socijalni fond (10), Kohezijski fond (11), Europski fond za jamstva u poljoprivredi (12) Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (13), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo te Obzor 2020 - Okvirni program za istraživanja i inovacije (14) Obzor 2020.
Komisija i države članice trebale bi takvu komplementarnost osigurati na svim razinama. Na razini Unije komplementarnost bi se trebala osigurati uspostavljanjem strukturne suradnje između programa LIFE i programa Unije za financiranje s podijeljenim upravljanjem u Zajedničkom strateškom okviru, osnovanom Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1303/2013 (15). („Uredba o zajedničkim odredbama”) posebno radi promicanja financiranja aktivnosti kojima se dopunjuju integrirani projekti ili podupire upotreba rješenja, metoda i pristupa razvijenih unutar programa LIFE. Programom LIFE također bi trebalo poticati uzimanje u obzir rezultate istraživanja povezanih s okolišem i klimom te inovacija u okviru Obzora 2020. U sklopu toga trebaju biti mogućnosti sufinanciranja projekata s jasnim pozitivnim utjecajem na okoliš i klimu kako bi se osigurale sinergije između programa LIFE i Obzor 2020. Potrebna je koordinacija radi sprječavanja dvostrukog financiranja. Komisija poduzima mjere za izbjegavanje preklapanja i dodatnog administrativnog tereta za korisnike projekta, do čega dolazi zbog obveza izvještavanja vezanih uz različite financijske instrumente. Kako bi se osigurala praktična izvedivost projekata integriranih u LIFE, potrebno je što ranije utvrditi moguće odredbe o suradnji. Države članice trebaju predvidjeti upućivanje na te odredbe kako bi osigurale da su tijekom osmišljavanja operativnih programa ili programa za ruralni razvoj prednosti integriranih projekata uzete u obzir.
(12)
Ključni izazovi Unije i dalje su zaustavljanje i smanjenje gubitka bioraznolikosti te poboljšanje učinkovitosti korištenja resursa kao i bavljenje problemima u vezi s okolišem i zdravljem. Ti izazovi zahtijevaju povećane napore na razini Unije kako bi se iznašla rješenja i najbolja praksa koji pomažu u postizanju ciljeva Komunikacije Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljene: „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast („strategija Europa 2020.”). Nadalje, za postizanje okolišnih ciljeva nužno je bolje upravljanje, posebno podizanjem svijesti i uključivanjem dionika. Stoga bi potprogram za okoliš trebao imati tri prioritetna područja djelovanja: okoliš i učinkovito korištenje resursa, priroda i bioraznolikost te okolišno upravljanje i informacije. Projekti koji se financiraju iz programa LIFE trebali bi moći doprinositi postizanju posebnih ciljeva iz više od jednog od tih prioritetnih područja te uključiti u sudjelovanje više od jedne države članice.
(13)
U Komunikaciji Komisije od 20. rujna 2011. pod nazivom Plan za Europu učinkovitih resursa predložene su ključne etape i djelovanja potrebni da bi se Unija našla na putu održivog rasta s učinkovitim korištenjem resursa. Stoga bi se prioritetnim područjem „Okoliš i učinkovito korištenje resursa” trebao podupirati javni i privatni sektor u učinkovitoj provedbi okolišne politike Unije, posebno iz okolišnih sektora obuhvaćenih Planom za Europu učinkovitih resursa olakšavanjem razvoja i dijeljenja novih rješenja i najbolje prakse. U tom bi kontekstu Komisija trebala osigurati dosljednost i izbjeći preklapanje s programom Obzor 2020.
(14)
U Komunikaciji Komisije od 3. svibnja 2011. pod nazivom Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a za bioraznolikost do 2020. („strategija Unije za bioraznolikost do 2020.”) postavljeni su ciljevi zaustavljanja i smanjenja gubitka bioraznolikosti. Ti ciljevi između ostalog uključuju potpunu provedbu Direktive Vijeća 92/43/EEZ (16) te Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) te održavanje i obnavljanje ekosustava i njihovih funkcija. Program LIFE trebao bi doprinijeti postizanju tih ciljeva. Stoga bi se prioritetnim područjem „priroda i bioraznolikost” trebalo usredotočiti na provedbu i upravljanje mrežom Natura 2000 koja je uspostavljena Direktivom Vijeća 92/43/EEZ, posebno kada je riječ o okviru prioritetnog djelovanja pripremljenima na temelju članka 8. te Direktive, na razvoj i širenje najbolje prakse u vezi s bioraznolikošću te Direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ te na šire izazove u vezi s bioraznolikošću koji su prepoznati u strategiji Unije za bioraznolikost do 2020.
(15)
Doprinos programa LIFE godišnjim potrebama financiranja mreže Natura 2000 treba se razmatrati u kontekstu rashoda za bioraznolikost iz drugih fondova Unije. Posebna važnost treba se dati projektima integriranima u program LIFE, poput koordiniranog financijskog mehanizma za mrežu Natura 2000, uzimajući u obzir njihov potencijal za stvaranjem učinka poluge za dodatna sredstva te sposobnost iskorištavanja sredstava za područje prirode i bioraznolikosti unutar drugih fondova Unije.
(16)
Šume imaju važnu ulogu za okoliš i klimu, na primjer u vezi s bioraznolikošću, vodom, tlom te ublažavanjem klimatskih promjena i prilagođavanjem istima. Šume i tlo pomažu u regulaciji klime upijanjem ugljikovog dioksida (CO2) iz atmosfere i pohranjuju ogromne količine ugljika. Za poboljšanje te uloge potrebni su relevantni, kompatibilni podaci i informacije. Ta bi Uredba stoga također trebala predstavljati okvir podrške sinergiji aktivnostima na području okoliša i klime koje se odnose na šume i tlo uključujući praćenje tih aktivnosti. Ostala područja na kojima je moguća veća sinergija su pomanjkanje vode, suše i upravljanje rizicima od poplava.
(17)
Radi optimizacije korištenja sredstava iz programa LIFE, trebaju se poticati sinergije između aktivnosti u okviru potprograma za okoliš, posebno za zaštitu bioraznolikosti, kao i ublažavanje posljedica klimatskih promjena te prilagodba istima u okviru potprograma za klimatske aktivnosti.
(18)
Komunikacija Komisije od 15. prosinca 2011. pod nazivom „Plan za pomak prema konkurentnoj ekonomiji s niskim razinama emisije ugljika 2050.” („Plan 2050.”) navodi da bi testiranja novih pristupa ublažavanju klimatskih promjena ostala ključna za pomak prema ekonomiji s niskim razinama emisije ugljika. Također je potrebno osigurati prilagodbu klimatskim promjenama kao međusektorskom prioritetu Unije. Nadalje, promicanje upravljanja i podizanje svijesti nužno je za postizanje konstruktivnih rezultata i osiguravanja uključenosti dionika. Stoga bi se potprogramom za klimatske aktivnosti trebali podupirati napori koji doprinose trima prioritetnim područjima: ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama te upravljanje i informacije na području klime. Projekti koji se financiraju iz programa LIFE trebali bi moći doprinositi postizanju posebnih ciljeva iz više od jednog od tih prioritetnih područja te uključiti u sudjelovanje više od jedne države članice.
(19)
Prioritetnim područjem „Ublažavanje klimatskih promjena” trebalo bi doprinijeti razvoju i provedbi politika i zakonodavstva Unije iz područja klimatskih promjena, posebno u vezi s praćenjem stakleničkih plinova i izvještavanju o njima, politikama koje se odnose na upotrebu zemljišta, promjenu upotrebe zemljišta i šumarstvo, očuvanje prirodnih spremnika ugljika, u vezi sa sustavom trgovanja kvotama emisije stakleničkih plinova, pokušajima država članica da smanje emisije stakleničkih plinova, hvatanjem i skladištenjem ugljikovog dioksida, obnovljivom energijom, energetskom učinkovitošću, prometom i gorivima, zaštitom ozonskog sloja i fluoriniranim plinovima. Smatra se da je izrada projekata infrastrukture za hvatanje i skladištenje ugljika izvan područja programa LIFE te, stoga, ne treba primiti potporu.
(20)
U Europi i diljem svijeta već se mogu vidjeti prve posljedice klimatskih promjena kao što su ekstremni vremenski uvjeti koji uzrokuju poplave i suše te rast temperature i razine mora. Prioritetnim područjem „Prilagodba klimatskim promjenama” stoga bi trebalo pomoći stanovništvu, gospodarskim sektorima i regijama tim učincima kako bi se posebnim mjerama i strategijama za prilagodbu osigurala otpornija Unija. Mjere na tom području trebaju dopunjavati mjere koje se mogu financirati prema financijskom instrumentu za civilnu zaštitu ustanovljenim Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18). Smatra se da je izrada velikih projekata infrastrukture izvan područja programa LIFE te, stoga, neće primiti potporu.
(21)
Cjelovita provedba okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva neodvojivo je povezana s postizanjem boljeg upravljanja, jačom uključenosti dionika i širenjem informacija. Stoga bi se prioritetnim područjem „Upravljanje i informacije” u oba njegova potprograma trebao podupirati razvoj platformi za suradnju i razmjena najbolje prakse za bolju usklađenost i provedbu, uključujući programe osposobljavanja za suce i javne tužitelje te bi se trebala dobiti potpora javnosti i dionika za napore Unije u stvaranju politika iz područja okoliša i klimatskih promjena. Njima bi se posebno trebalo podupirati poboljšanje širenja baze znanja, najboljih praksi i provedbe zakonodavstva Unije, podizanja svijesti i sudjelovanja javnosti, pristupa informacijama te pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša.
(22)
U okviru ove Uredbe trebala bi biti osigurana potpora u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Projekti financirani u okviru programa LIFE trebali bi ispunjavati kriterije prihvatljivosti i dodjele kako bi se osigurala najbolja moguća upotreba fondova Unije i dodana vrijednost Unije. Komisija bi pri ocjenjivanju dodane vrijednosti Unije trebala obratiti posebnu pažnju, kako se primjenjuje na prioritetna područja, na potencijal projekata za ponovnu uporabu i prenosivost, na održivost njihovih rezultata i na doprinos postizanju općih i posebnih ciljeva prioritetnih područja, kao i na tematske prioritete koji se provode kroz tematska područja. Trebalo bi poticati one projekte koji imaju utjecaje na više sektora. Komisija bi također trebala promicati i poticati korištenje zelene javne nabave, posebno prilikom izvedbe projekata.
(23)
Kako bi se održali jednaki uvjeti za sve poduzetnike koji su aktivni na unutarnjem tržištu te izbjeglo neprimjereno narušavanje tržišnog natjecanja, financiranje iz programa LIFE treba, po potrebi, usmjeriti na tržišne neuspjehe. Nadalje, u slučajevima kada financiranje predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ono treba biti u skladu s pravilima o državnim potporama kako bi se spriječilo narušavanje tržišta kao što je istiskivanje privatnog financiranja, stvaranje neučinkovitih tržišnih struktura ili održavanje neučinkovitih poduzeća, i ne može stupiti na snagu prije nego ga odobri Komisija u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, osim ako je u skladu s uredbom donesenom sukladno Uredbi Vijeća (EZ) br. 994/98 (20).
(24)
Da bi se poboljšala provedba okolišnih i klimatskih politika te poboljšala integracija okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike, program LIFE trebao bi promicati projekte kojima se potiču integrirani pristupi provedbi okolišnog i klimatskog zakonodavstva i politika. Takvi integrirani projekti konkretni su alati za poboljšanje integriranja okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije i u sveukupne rashode Unije u skladu sa strategijom Europa 2020. Trebaju dati primjere dobre prakse za učinkovitu i dobro koordiniranu provedbu politika Unije iz područja okoliša i klime u državama članicama i regijama. Za potprogram „Okoliš” ti bi se integrirani projekti prvenstveno trebali usredotočiti na provedbu strategije Unije za bioraznolikost do 2020. s posebnim naglaskom na učinkovito upravljanje i konsolidaciju mreže Natura 2000, koja je uspostavljena Direktivom 92/43/EEZ provedbom prioritetnih okvira djelovanja pripremljenih na temelju članka 8. te Direktive, na konsolidaciju Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (21) te zakona o otpadu i zaštiti zraka.
(25)
Iako usmjereni na definirane teme, integrirani projekti trebali bi biti mehanizmi za ostvarivanje višestrukih ciljeva (usredotočeni npr. na pozitivne učinke na okoliš i izgradnju kapaciteta) koji omogućavaju postizanje rezultata na drugim područjima politika, posebno u morskom okolišu sukladno ciljevima Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22). Integrirani projekti mogu se predvidjeti i na drugim okolišnim područjima. U slučaju potprograma za klimatske aktivnosti ti projekti trebali bi se posebno odnositi na ublažavanje klimatskih promjena i strategije prilagodbe te akcijske planove.
(26)
Integriranim projektima trebali bi podržavati samo niz posebnih aktivnosti i mjera, dok bi se druge aktivnosti, kojima se dopunjuju one uključene u projekt, trebale financirati iz drugih programa Unije te iz nacionalnih, regionalnih sredstava i sredstava privatnog sektora. Financiranje iz programa LIFE trebalo bi koristiti sinergiju i osigurati dosljednost između različitih izvora financiranja Unije pružajući strateški fokus na okoliš i klimu, u isto vrijeme osiguravajući pojednostavljenje postupaka.
(27)
Integrirani projekti snažno usmjereni na provedbu okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije integriranim pristupima zahtijevaju djelovanje u svim dijelovima Unije i u svim sektorima na koje se odnosi ova Uredba. Zbog toga je potrebno uvesti element raspodjele u postupak odabira što bi omogućilo geografsku ravnotežu, a države članice trebale bi pripremiti i predložiti barem jedan integrirani projekt tijekom programskog razdoblja, ako je potrebno uz pomoć projekta tehničke pomoći programa LIFE.
(28)
S obzirom da je pristup integriranih projekata nov, dionicima bi po potrebi trebalo pružiti tehničku pomoć. Postupak u dvije faze trebao bi pojednostaviti primjenu. Prvo bi financijski plan trebao naznačiti koji drugi izvori financiranja na nacionalnoj, privatnoj ili na razini Unije trebaju biti mobilizirani i do koje mjere. Pisma namjere barem još jednog izvora financiranja obavezna su tek u drugoj fazi kako bi se osiguralo da je zahtjev o mobilizaciji dodatnog izvora financiranja ispunjen. Tijekom faze dodjele potrebno je uzeti u obzir opseg u kojem su druga sredstva Unije mobilizirana.
(29)
Uspjeh integriranih projekata ovisi o uskoj suradnji između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela i nedržavnih aktera koji su uključeni u ispunjavanje ciljeva programa LIFE. Stoga se trebaju primjenjivati načela transparentnosti i otkrivanje odluka o razvoju, provedbi, ocjenjivanju i nadzoru projekata.
(30)
Za projekte u okviru potprograma za okoliš, osim integriranih projekata, uspostavom indikativnih nacionalnih dodjela potrebno je razmjerno razdijeliti sredstava među državama članicama za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada, u skladu s načelima solidarnosti i podjele odgovornosti.
(31)
Kako bi se izgradila sposobnost država članica da sudjeluju u programu LIFE, zajamčeno financiranje projekata jačanja sposobnosti treba biti dostupno svakoj državi članici koja ispuni relevantne zahtjeve iz ove Uredbe. Takvo financiranje trebalo bi biti dostupno na temelju dogovorenog plana za jačanje sposobnosti u kojem su jasno naznačene intervencije i potrebna sredstva.
(32)
Kvaliteta bi trebala biti prevladavajući kriterij koji upravlja ocjenjivanjem projekta i postupkom dodjele u okviru programa LIFE. Elementi raspodjele koji su uvedeni kako bi odražavali geografsku ravnotežu indikativni su i ne bi trebali značiti sigurna sredstva ili dodijeljena sredstva po državi članici.
(33)
Unija je potpisnica Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”). Stoga bi trebalo podupirati rad nevladinih organizacija (NVO-a) i mreža neprofitnih subjekata koji su usmjereni prema ciljevima od općeg interesa za Uniju jer one učinkovito podržavaju ciljeve Aarhuške konvencije zagovarajući stavove građana Unije i ono što ih brine u sklpu procesa razvoja politika te podržavaju njihovu provedbu, a također podižu svijest o problemima iz područja okoliša i klime te odgovorima politika na te probleme. Prikladno je da se programom LIFE podupire veliki broj NVO-a, kao i mreža neprofitnih subjekata usmjerenih prema općim interesima Unije, a koji su prvenstveno aktivni na području okoliša ili klimatskih aktivnosti, konkurentnim i transparentnim dodjeljivanjem operativnih bespovratnih sredstava kako bi im se pomoglo u učinkovitom doprinosu politikama Unije i promicalo te jačalo provedbe i primjene okolišnih i klimatskih ciljeva Unije te u izgradnji i osnaživanju njihovih kapaciteta da postanu učinkovitiji partneri.
(34)
Da bi ispunila svoju ulogu inicijatorice razvoja i provedbe okolišnih i klimatskih politika, Komisija bi trebala koristiti sredstva iz programa LIFE kako bi podržala pokretanje, provedbu i integraciju okolišnih i klimatskih politika i zakona, uključujući nabavu robe i usluga. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također trebaju obuhvaćati institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o stanju provedbe i prijenosa svih glavnih okolišnih i klimatskih zakonodavnih akata.
(35)
Trenutni jaz na tržištu između potražnje za zajmovima, vlasničkim kapitalom i rizičnim kapitalom te njihove ponude vjerojatno će potrajati zbog financijske krize te je stoga potrebno dozvoliti upotrebu financijskih instrumenata za potporu projekata kojima se mogu ostvarivati prihodi na području okoliša ili klime. Financijske instrumente koje podržava program LIFE trebalo bi koristiti za isplativo zadovoljavanje posebnih potreba tržišta u skladu s ciljevima programa te se njima ne bi trebalo istisnuti privatno financiranje. Trebalo bi biti moguće kombinirati financijske instrumente s bespovratnim sredstvima iz proračuna Unije, uključujući i sredstva u skladu s ovom Uredbom.
(36)
Iskustvo stečeno s prethodnim programima LIFE pokazalo je da postoji potreba za usmjeravanjem napora na konkretne prioritete okolišnih i klimatskih politika i područja djelovanja. Ti tematski prioriteti ne bi trebali biti konačni kako bi se kandidatima omogućilo podnijeti prijedloge na drugim područjima i uključiti nove ideje reagiranja na nove izazove. Višegodišnji programi rada također bi trebali biti fleksibilni da bi se postigli ciljevi programa LIFE istovremeno pružajući potrebnu stabilnost tema projekata kojima se provode tematski prioriteti kako bi potencijalni podnositelji zahtjeva mogli isplanirati, pripremiti i podnijeti prijedloge. Prvi višegodišnji program rada treba vrijediti četiri godine nakon čega slijedi drugi program rada u trajanju od tri godine. Oba programa trebaju imati popis tema projekata kojima se provode tematski prioriteti koji nije konačan.
(37)
Iskustvo prijašnjih programa LIFE naglasilo je važnost nacionalnih kontaktnih točaka LIFE, posebno u pružanju podrške podnositeljima zahtjeva i korisnicima te stoga pridonošenjem uspješnoj provedbi programâ. Sustav nacionalnih i regionalnih kontaktnih točaka LIFE, posebno u državama članicama s malim brojem prihvaćenih projekata te jačanje suradnje između Komisije i nacionalnih kontaktnih točaka LIFE te između nacionalnih i regionalnih kontaktnih točaka LIFE. Iskustvo prijašnjih programa LIFE također je naglasilo važnost koju učinkovito širenje rezultata projekta i umrežavanje imaju u povećanju učinka poluge i dodanoj vrijednosti Unije u programu LIFE, posebno organiziranje seminara, radionica i drugih aktivnosti s ciljem razmjene iskustva, znanja i dobrih praksi unutar Unije. Komisija bi stoga trebala nastavi i ojačati ciljane aktivnosti širenja, uključujući one posebno usmjerene na integrirane projekte, posebno u državama članicama s malim brojem prihvaćenih projekata i u vezi s određenim sektorima te olakšati suradnju i razmjenu iskustva između korisnika programa LIFE i šire. Korištenjem odgovarajućih medija i tehnologije, Komisija također treba nastaviti redovito objavljivati popis projekata financiranih programom LIFE, uključujući i kratki opis ciljeva i postignutih rezultata te kratki pregled isplaćenih sredstava.
(38)
Radi pojednostavljenja programa LIFE i smanjena administrativnog tereta za podnositelje zahtjeva i korisnike više bi se trebale koristiti paušalne stope i iznosi ne dovodeći u pitanje prihvatljivost PDV-a i troškova stalnog osoblja pod uvjetima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012. U skladu s trenutnom praksom, iznos doprinosa javnih organizacija (kao korisnika koordinatora i/ili pridruženog korisnika) projektu treba prelaziti za barem 2 % iznos troškova plaće osoblja nacionalnih administracija odgovornih za projekt. Sredstva Unije ne bi se trebala koristiti za subvencioniranje nacionalnih proračuna, na primjer, za pokrivanje troškova PDV-a. Međutim, dostupne su samo ograničene informacije o iznosima sredstava Unije koja se koristi za pokrivanje troškova PDV-a. Komisija stoga, u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, treba omogućiti pregled povratka PDV-a po državi članici, kojeg su korisnici projekta LIFE tražili u fazi završnog plaćanja.
(39)
Najviše stope sufinanciranja trebaju biti zadane na razinu koja je potrebna da bi se održala učinkovita razina potpore kroz program LIFE,
(40)
Program LIFE i potprograme trebalo bi redovito pratiti i ocjenjivati na temelju odgovarajućih pokazatelja uspješnosti kako bi se omogućile prilagodbe, uključujući sve potrebne revizije tematskih prioriteta. Pri daljnjem određivanju pokazatelja uspješnosti za ocjenjivanje programa i projekata, Komisija treba istaknuti nadzor kvalitete na temelju pokazatelja uspješnosti i očekivanih rezultata i učinaka. Komisija treba predložiti metodu za nadzor dugoročnog uspjeha projekata, posebno na prioritetnom području prirode i bioraznolikosti. Kako bi se omogućili dokazi o usporednoj koristi koju oba potprograma mogu donijeti klimatskim aktivnostima i bioraznolikosti te pružile informacije o razini troškova, u sklopu praćenja programa LIFE, trebalo bi bilježiti rashode koji se odnose na klimu i rashode koji se odnose na bioraznolikost, kako je definirano u „Proračunu za strategiju Europa 2020.”. Temelj bilježenja trebala bi biti jednostavna metodologija koja klasificira rashode u jednu od tri kategorije: rashodi koji se odnose samo na klimu/bioraznolikost (izračun 100 %), rashodi koji se znatno odnose na klimu /bioraznolikost (izračun 40 %) te rashodi koji se ne odnose na klimu/bioraznolikost (izračun 0 %). Ta metodologija ne bi trebala isključivati korištenje preciznijih metodologija po potrebi.
(41)
S obzirom na dugo iskustvo Komisije u upravljanju programom i projektima LIFE te na pozitivno iskustvo korisnika programa LIFE s vanjskim timovima za praćenje, upravljanje programom LIFE treba ostati u nadležnosti Komisije. Svaka promjena u upravljačkoj strukturi programa i projekata LIFE treba proći ex-ante analizu troškova i koristi te dati posebnu pažnju osiguravanju prikladne i potpune stručne studije, posebno na prioritetnom području prirode i bioraznolikosti.
(42)
Financijski interes Europske unije tijekom cijelog ciklusa troškova treba zaštititi proporcionalnim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepropisno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne.
(43)
Kako bi se osigurala najbolja moguća upotreba fondova Unije, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebale bi se delegirati Komisiji s obzirom na pokazatelje uspješnosti mjerodavne za tematske prioritete potprograma za okoliš i za prioritetna područja potprograma za klimatske aktivnosti, izmjenu postotka proračuna dodijeljenog nepovratnim sredstvima za projekte koji podržavaju očuvanje prirode i bioraznolikosti. Od osobite je važnosti da Komisija u okviru svojeg pripremnog rada održava odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja uz sudjelovanje stručnjaka. Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti istovremeno, pravovremeno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću.
(44)
Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe koji se odnose na donošenje višegodišnjih programa rada, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (23).
(45)
Ako odbor zadužen za Programa za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE ne da mišljenje o nacrtu provedbenog akta, u skladu s drugim podstavkom članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) br. 182/2011, Komisija ne bi trebala usvojiti taj nacrt. Primjena tog postupka treba biti opravdana, među ostalim, potrebom za ocjenjivanje razmjerne podjele fondova među integriranim projektima, posebno najvećeg iznosa kojeg jedan integrirani projekt može primiti.
(46)
Da bi se osigurao učinkovit prijelaz između mjera donesenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 i programa LIFE, potrebno je nastaviti s praćenjem, revizijom i kvalitativnom procjenom aktivnosti financiranih u skladu s tom Uredbom i nakon što bude stavljena izvan snage.
(47)
Dodana vrijednost programa LIFE proizlazi iz posebnosti njegova pristupa i fokusa zbog čega su intervencije u sklopu tog programa posebno prilagođene okolišnim i klimatskim potrebama. Programom LIFE može se doprinijeti učinkovitijoj provedbi okolišnih politika nego je to moguće zasebnim djelovanjem država članica zahvaljujući povećanom okupljanju sredstava i stručnosti. Program LIFE također predstavlja platformu za razvoj i razmjenu najbolje prakse i znanja poboljšanjem, kataliziranjem i ubrzavanjem promjena u provedbi pravne stečevine te izgrađujući kapacitete, podržavajući privatne sudionike, posebno male i srednje poduzetnike, u testiranju tehnologija i rješenja u manjem opsegu te omogućavajući državama članicama i dionicima da uče jedni od drugih. Nadalje, programom LIFE stvara se sinergija između fondova Unije i nacionalnih sredstava istovremeno uključujući dodatna sredstva iz privatnog sektora povećavajući time usklađenost djelovanja Unije i promičući homogeniju provedbu pravne stečevine.
(48)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos provedbi i razvoju okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije uključujući integriranje okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike, te promicanje boljeg upravljanja, ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, određenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(49)
Uredbu (EZ) br. 614/2007 stoga bi trebalo staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
GLAVA I.
PROGRAM ZA OKOLIŠ I KLIMATSKE AKTIVNOSTI (LIFE)
Članak 1.
Uspostava
Uspostavlja se Program za okoliš i klimatske aktivnosti kojim se obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. („program LIFE”).
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„pilot-projekti” znači projekti u kojima se primjenjuju tehnike ili metode koje se nisu primjenjivale ni testirale prije toga niti negdje drugdje, koje pružaju potencijalne prednosti za okoliš ili klimu u usporedbi s trenutnom najboljom praksom i koje se naknadno i u većem razmjeru mogu primijeniti u sličnim situacijama;
(b)
„demonstracijski projekti” znači projekti kojima se u praski izvode, testiraju, ocjenjuju i šire mjere, metodologije ili pristupi koji su novi ili nepoznati u kontekstu specifičnom za projekt, npr. geografskom, okolišnom ili socioekonomskom kontekstu te koji bi se mogli primjenjivati drugdje u sličnim okolnostima;
(c)
„projekti najbolje prakse” znači projekti u kojima se primjenjuju odgovarajuće, isplative i tehnički najmodernije tehnike, metode i pristupi uzimajući u obzir poseban kontekst projekta;
(d)
„integrirani projekti” znači projekti kojima se na održiv način, na velikom zemljopisnom području, posebno na regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj ili transnacionalnoj razini, provode okolišne ili klimatske strategije ili akcijski planovi koji su nužni u skladu s posebnim okolišnim ili klimatskim zakonodavstvom, razvijenima u skladu s drugim aktima Unije ili su ih razvila nadležna tijela država članica, prvenstveno na područjima prirode uključujući, između ostalog, upravljanje mrežom Natura 2000, područja vode, otpada, zraka, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama, u isto vrijeme osiguravajući uključenost dionika i promicanje koordinacije s barem još jednim relevantnim izvorom financiranja na razini Unije ili na nacionalnoj ili privatnoj razini te njegovu mobilizaciju.
(e)
„projekti tehničke pomoći” znači projekti u sklopu kojih se bespovratnim sredstvima za aktivnosti pruža financijska potpora za pomoć u pripremanju integriranih projekata, posebno kako bi se osiguralo da su ti projekti u skladu s vremenskim, tehničkim i financijskim zahtjevima programa LIFE u koordinaciji sa sredstvima iz članka 8. stavka 3.;
(f)
„projekti izgradnje kapaciteta” znači projekti u sklopu kojih se bespovratnim sredstvima za aktivnosti pruža financijska potpora aktivnostima potrebnima za izgradnju kapaciteta država članica, uključujući nacionalne i regionalne kontaktne točke programa LIFE, s ciljem omogućavanja učinkovitijeg sudjelovanja država članica u programu LIFE;
(g)
„pripremni projekti” znači projekti koje je prvenstveno odredila Komisija u suradnji s državama članicama kako bi podupirali posebne potrebe za razvoj i provedbu okolišnih ili klimatskih politika i zakonodavstva Unije;
(h)
„projekti informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija” znači projekti kojima je cilj podržati komunikaciju, širenje informacija i podizanje svijesti na područjima potprograma za okoliš i klimatske aktivnosti.
Članak 3.
Opći ciljevi i pokazatelji uspješnosti
1. Opći ciljevi programa LIFE su sljedeći:
(a)
doprinijeti prelasku na gospodarstvo koje upotrebljava učinkovite resurse, ima nisku razinu emisije CO2 i otporno je na klimatske promjene, doprinijeti zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti, uključujući davanje podrške mreži Natura 2000 i borbu protiv narušavanja ekosustava;
(b)
poboljšati razvoj, provedbu i primjenu okolišne i klimatske politike i zakonodavstva Unije te djelovati kao katalizator i promicati integraciju i uključivanje okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije te u praksu iz javnog i privatnog sektora također povećavajući kapacitet javnog i privatnog sektora;
(c)
podupirati bolje upravljanje u području okoliša i upravljanje u području klime na svim razinama, uključivši bolje sudjelovanje civilnog društva, NVO-a i lokalnih aktera;
(d)
podržati provedbu Sedmog akcijskog programa za okoliš.
Stremeći tim ciljevima, program LIFE doprinosi održivom razvoju i postizanju ciljeva strategije Europa 2020 te relevantnih planova i strategija Unije za okoliš i klimu.
2. Opći ciljevi iz stavka 1. ostvaruju se kroz sljedeće potprograme:
(a)
potprogram za okoliš;
(b)
potprogram za klimatske aktivnosti.
3. Uspješnost programa LIFE procjenjuje se posebno u odnosu na sljedeće pokazatelje:
(a)
u odnosu na opći cilj iz točke (a) stavka 1., poboljšanja okoliša i klime koja se mogu pripisati programu. U vezi s ciljem doprinošenja zaustavljanju i smanjenju gubitka bioraznolikosti, poboljšanja okoliša koja se mogu pripisati programu mjere se prema postotku mreže Natura 2000 koji je obnovljen ili kojim se sad upravlja na odgovarajući način, prema površini i vrsti obnovljenih ekosustava te broju i tipu ciljnih staništa i vrsta s poboljšanim stupnjem očuvanosti;
(b)
u odnosu na opće ciljeve koji se odnose na razvoj i provedbu iz točke (b) stavka 1., broj razvijenih ili poduzetih intervencija kojima se provode planovi, programi ili strategije u skladu s okolišnom ili klimatskom politikom i zakonodavstvom Unije te broj intervencija koje su prikladne za umnožavanje ili prijenos;
(c)
u odnosu na opće ciljeve koji se odnose na integraciju i uključivanje iz točke (b) stavka 1., broj intervencija kojima se postiže sinergije s drugim programima Unije za financiranje ili uključivanje u te programe, ili intervencija koje su uključene u prasku iz javnog ili privatnog sektora;
(d)
u odnosu na opći cilj iz točke (c) stavka 1., broj intervencija za postizanje boljeg upravljanja, širenja informacija i svijesti o okolišnom i klimatskim aspektima;
Komisija ima ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 29. radi dodatnog razrađivanja pokazatelja uspješnosti kada je riječ o njihovoj primjeni na prioritetna područja i na tematske prioritete iz članka 9. i Priloga III. u smislu potprograma za okoliš i iz članka 13. u smislu potprograma za klimatske aktivnosti.
Članak 4.
Proračun
1. Financijska omotnica za provedbu programa LIFE za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 3 456 655 000 EUR u tekućim cijenama, što je 0,318 % ukupnog iznosa odobrenih sredstava kako se navodi u Uredbi (EU) br. 1311/2013.
Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.
2. Proračunska raščlamba po potprogramima je sljedeća:
(a)
2 592 491 250 EUR ukupne financijske omotnice iz stavka 1. dodjeljuju se potprogramu za okoliš;
(b)
864 163 750 EUR ukupne financijske omotnice iz stavka 1. dodjeljuju se potprogramu za klimatske aktivnosti.
Članak 5.
Sudjelovanje trećih zemalja u programu LIFE
Program LIFE otvoren je za sudjelovanje sljedećim zemljama:
(a)
zemlje članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (EGP);
(b)
zemlje kandidatkinje, potencijalne kandidatkinje i zemlje pristupnice Uniji;
(c)
zemlje na koje se odnosi europska politika susjedskih odnosa;
(d)
zemlje koje su postale članice Europske agencije za okoliš u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 933/1999 (24).
Takvo sudjelovanje provodi se u skladu s uvjetima navedenima u odgovarajućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima kojima se uspostavljaju opća načela za sudjelovanje tih trećih zemalja u programima Unije.
Članak 6.
Aktivnosti izvan Unije ili u prekomorskim zemljama i na prekomorskim područjima
1. Ne dovodeći u pitanje članak 5. programom LIFE mogu se financirati aktivnosti izvan Unije i u prekomorskim zemljama i područjima (PZP) u skladu s Odlukom 2001/822/EZ (Odluka o prekomorskom udruživanju), pod uvjetom da su te aktivnosti potrebne za ostvarivanje okolišnih i klimatskih ciljeva Unije i za osiguravanje učinkovitosti intervencija na području država članica na koje se odnose ugovori.
2. Pravna osoba sa sjedištem izvan Unije može sudjelovati u projektima navedenima u članku 18. pod uvjetom da korisnik koji koordinira projekt ima sjedište u Uniji te da aktivnost koja se treba provoditi izvan Unije zadovoljava uvjete iz stavka 1 ovoga članka.
Članak 7.
Međunarodna suradnja
Tijekom provedbe programa LIFE suradnja s relevantnim međunarodnim organizacijama i s njihovim institucijama i tijelima moguća je kada je potrebna za postizanje ciljeva iz članka 3.
Članak 8.
Komplementarnost
1. Komisija i države članice osiguravaju da potpora iz programa LIFE bude u skladu s politikama i prioritetima Unije te da se njome dopunjuju drugi financijski instrumenti Unije u isto vrijeme osiguravajući provedbu mjera pojednostavljenja.
2. Aktivnosti koje se financiraju programom LIFE u skladu su sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom kao i s propisima Unije o državnoj potpori. Države članice Komisiju posebno obavještavaju o financiranju iz programa LIFE ako se radi o državnoj potpori u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i ono ne može stupiti na snagu prije nego ga odobri Komisija u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a, osim ako je u skladu s uredbom donesenom sukladno članku 2. stavku 1. i članku 8. Uredbe (EZ) br. 994/98.
3. Komisija i države članice u skladu sa svojim pojedinačnim odgovornostima osiguravaju koordinaciju između programa LIFE te Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo kako bi se stvorila sinergija, posebno u kontekstu integriranih projekata te kako bi se podržala upotreba rješenja, metoda i pristupa razvijenih u sklopu programa LIFE. Takva je koordinacija uspostavljena unutar okvira utvrđenog Uredbom o zajedničkim odredbama i Zajedničkim strateškim okvirom te mehanizmima utvrđenima sporazumima o partnerstvu sukladno toj Uredbi.
4. Komisija također osigurava dosljednost i sinergiju te izbjegava preklapanja programa LIFE i ostalih politika i financijskih instrumenata Unije, posebno Obzora 2020. te onih u okviru vanjskog djelovanja Unije.
GLAVA II.
POTPROGRAMI
POGLAVLJE 1.
Potprogram za okoliš
Članak 9.
Prioritetna područja potprograma za okoliš
1. Potprogram za okoliš ima tri prioritetna područja:
(a)
Okoliš i učinkovito korištenje resursa;
(b)
Priroda i bioraznolikost;
(c)
Okolišno upravljanje i informacije.
2. Prioritetna područja iz stavka 1. obuhvaćaju tematske prioritete utvrđene Prilogom III.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 29. kojima se određuje dodavanje, brisanje ili izmjena tematskih prioriteta utvrđenih Prilogom III. na temelju sljedećih kriterija:
(a)
prioriteti utvrđeni Sedmim akcijskim programom za okoliš;
(b)
posebni ciljevi određeni za svako prioritetno područje navedeni u člancima 10., 11. I 12.;
(c)
iskustvo prikupljeno provedbom višegodišnjeg programa rada iz članka 24.;
(d)
iskustvo prikupljeno provedbom integriranih projekata;
e)
Prioriteti proizašli iz novog okolišnog zakonodavstva Unije, usvojenog nakon 23. prosinca 2013.; ili
(f)
iskustvo prikupljeno provedbom postojećih zakonodavstva i politika Unije na području okoliša.
Komisija pregledava i, po potrebi, revidira tematske prioritete iz Priloga III. najkasnije do srednjoročnog ocjenjivanja programa LIFE spomenutog u točki (a) članka 27. stavka 2.
3. Minimalno 55 % proračunskih sredstava dodijeljenih projektima koji se podržavaju bespovratnim sredstvima za aktivnosti iz potprograma za okoliš namijenjeno je projektima kojima se podržava očuvanje prirode i bioraznolikosti.
4. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 29. kako bi povećala postotak iz stavka 2. ovog članka za najviše 10 %, pod uvjetom da ukupna sredstva zatražena tijekom dvije uzastopne godine prijedlozima obuhvaćenima prioritetnim područjem za prirodu i bioraznolikost te koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete prelaze za više od 20 % odgovarajući iznos izračunat za dvije godine koje prethode tim godinama.
Članak 10.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa”
Posebni ciljevi potprograma „Okoliš” za prioritetno područje „Okoliš i učinkovito korištenje resursa” prije svega su:
(a)
razviti, testirati i demonstrirati pristupe politikama i upravljanju, najbolje prakse i rješenja izazova u vezi s okolišem, uključujući i razvoj i predstavljanje inovativnih tehnologija, koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje, između ostalog u odnosu na vezu između okoliša i zdravlja te kao potpora politikama i zakonodavstvu u vezi s učinkovitom uporabom resursa, uključujući Plan za Europu učinkovitih resursa;
(b)
podupirati primjenu, razvoj, testiranje i demonstraciju integriranih pristupa za provedbu planova i programa u skladu s okolišnom politikom i zakonodavstvom Unije, prvenstveno na području vode, otpada i zraka;
(c)
poboljšati bazu znanja za razvoj, provedbu, procjenu, praćenje i ocjenu okolišne politike i zakonodavstva Unije te za procjenu i praćenje čimbenika, pritisaka i reakcija koji imaju utjecaj na okoliš unutar Unije i izvan nje.
Članak 11.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Priroda i bioraznolikost“
Posebni ciljevi potprograma „Okoliš” za prioritetno područje „Priroda i bioraznolikost” prije svega su:
(a)
doprinijeti razvoju i provedbi politike i zakonodavstva Unije na području prirode i bioraznolikosti, uključujući strategiju Unije za biološku raznolikost do 2020. i direktive 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, posebice primjenom, razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa, najboljih praksi i rješenja;
(b)
podupirati daljnji razvoj i provedbu mreže Natura 2000, uspostavljene člankom 3. Direktive 92/43/EEZ, i upravljanje njome, posebice primjenu, razvijanje, testiranje i demonstriranje integriranih pristupa provedbe prioritetnih okvira djelovanja pripremljenih na temelju članka 8. te Direktive;
(c)
poboljšati bazu znanja za razvoj, provedbu, procjenu, praćenje i ocjenu politike i zakonodavstva Unije o prirodi i bioraznolikosti te za procjenu i praćenje čimbenika, pritisaka i reakcija koji imaju utjecaj na prirodu i bioraznolikost unutar Unije i izvan nje.
Članak 12.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije”
Posebni ciljevi potprograma za okoliš za prioritetno područje „Okolišno upravljanje i informacije” prije svega su:
(a)
promicati podizanje svijesti o pitanjima okoliša, uključujući stvaranje javne potpore i potpore dionika za razvoj politika Unije na području okoliša te promicati spoznaje o održivom razvoju i nove modele za održivu potrošnju;
(b)
podupirati komuniciranje i širenje informacija na području okoliša i upravljanje njima te olakšati razmjenu znanja o uspješnim okolišnim rješenjima i praksi, između ostalog razvijanjem platformi za suradnju između dionika i osposobljavanja;
(c)
promicati učinkovitije usklađivanje sa zakonodavstvom Unije o okolišu i njegovu provedbu te doprinijeti učinkovitijem usklađivanju i provedbi, a posebno promicanjem razvoja i širenja najboljih praksi i pristupa politikama;
(d)
promicati bolje okolišno upravljanje većom uključenošću dionika, uključujući i nevladine organizacije, u savjetovanje o politikama i njihovu provedbu.
POGLAVLJE 2.
Potprogram za klimatske aktivnosti
Članak 13.
Prioritetna područja potprograma za klimatske aktivnosti
Potprogram za klimatske aktivnosti ima tri prioritetna područja:
(a)
ublažavanje klimatskih promjena,
(b)
prilagođavanje klimatskim promjenama,
(c)
upravljanje i informacije na području klime.
Članak 14.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Ublažavanje klimatskih promjena”
U cilju doprinosa smanjenju emisije stakleničkih plinova posebni ciljevi prioritetnog područja „Ublažavanje klimatskih promjena” prije svega su:
(a)
doprinijeti provedbi i razvoju politika i zakonodavstva Unije o ublažavanju klimatskih promjena, uključujući integraciju po područjima politika, a posebno razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa politikama ili upravljanju, najboljih praksi i rješenja za ublažavanje klimatskih promjena;
(b)
poboljšati temelje znanja za razvoj, procjenu, praćenje, ocjenu i provedbu učinkovitih aktivnosti i mjera za ublažavanje klimatskih promjena te povećanje kapaciteta za primjenu tog znanja u praksi;
(c)
olakšati razvoj i provedbu integriranih pristupa, kao što su strategije i akcijski planovi za ublažavanje klimatskih promjena na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini;
(d)
doprinijeti razvoju i demonstraciji inovativnih tehnologija, sustava, metoda i instrumenata za ublažavanje klimatskih promjena koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje.
Članak 15.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Prilagođavanje klimatskim promjenama”
U cilju doprinosa podržavanju napora za veću otpornost na klimatske promjene posebni ciljevi prioritetnog područja „Prilagođavanje klimatskim promjenama” prije svega su:
(a)
doprinijeti razvoju i provedbi politika Unije o prilagođavanju klimatskim promjenama, uključujući integraciju po područjima politika, a posebno razvijanjem, testiranjem i demonstriranjem pristupa politikama ili upravljanju, najboljih praksi i rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, po potrebi uključujući i pristupe koji se temelje na ekosustavima;
(b)
poboljšati temelje znanja za razvoj, procjenu, praćenje, ocjenu i provedbu učinkovitih aktivnosti i mjera za prilagodbu klimatskim promjenama, stavljajući na prvo mjesto, gdje je to prikladno, one koje primjenjuju pristup koji se temelji na ekosustavima, te povećati kapacitete za primjenu tog znanja u praksi;
(c)
olakšati razvoj i provedbu integriranih pristupa, kao što su strategije i akcijski planovi za prilagodbu klimatskim promjenama na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini, stavljajući na prvo mjesto, gdje je to prikladno, pristupe koji se temelje na ekosustavima;
(d)
doprinijeti razvoju i demonstraciji inovativnih tehnologija, sustava, metoda i instrumenata za prilagodbu klimatskim promjenama koji su prikladni za umnožavanje, prijenos ili integriranje.
Članak 16.
Posebni ciljevi za prioritetno područje „Upravljanje i informacije na području klime”
Posebni ciljevi prioritetnog područja „Upravljanje i informacije na području klime” prije svega su:
(a)
promicati podizanje svijesti o klimatskim pitanjima, uključujući stvaranjem javne potpore i potpore dionika za razvoj politika Unije na području klime te promicati spoznaje o održivom razvoju;
(b)
podupirati komuniciranje i širenje informacija na području klime te upravljanje njima i olakšavanje razmjene znanja o uspješnim klimatskim rješenjima i praksama, između ostalog razvijanjem platformi za suradnju između dionika te izobrazbe;
(c)
promicati učinkovitije usklađivanje s klimatskim zakonodavstvom Unije i njegovu provedbu te doprinijeti učinkovitijem usklađivanju i provedbi, a posebno promicanjem razvoja i širenja najboljih praksi i pristupa politikama;
(d)
promicati bolje upravljanje na području klime većom uključenošću dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o politikama i njihovu provedbu.
GLAVA III.
ZAJEDNIČKE PROVEDBENE ODREDBE
POGLAVLJE 1.
Financijska sredstva
Članak 17.
Vrste sredstava
1. Sredstva Unije mogu imati sljedeće pravne oblike:
(a)
bespovratna sredstva,
(b)
ugovori javne nabave,
(c)
doprinosi financijskim instrumentima u skladu s odredbama o financijskim instrumentima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, posebno njezini članci 139. i 140,. i s drugim operativnim zahtjevima iz posebnih akata Unije;
(d)
sve druge intervencije potrebne za postizanje općih ciljeva utvrđenih u članku 3.
2. Komisija provodi ovu Uredbu u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012.
3. Financiranje u skladu s ovom Uredbom ako se radi o državnoj potpori u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije provodi se na način koji je u skladu s relevantnim propisima Unije o državnoj potpori.
4. Minimalno 81 % proračunskih sredstava za program LIFE dodjeljuje se projektima koji se podržavaju bespovratnim sredstvima za aktivnosti ili, gdje je prikladno, financijskim instrumentima kao što je spomenuto u točki (c) stavka 1.
Komisija može uključiti te financijske instrumente kao dio Višegodišnjeg programa rada spomenutog u članku 24., koji je podložan prethodnoj ocjeni kao što je spomenuto u točki (f) članka 140. stavka 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
5. Maksimum od 30 % proračunskih sredstava dodijeljenih bespovratnim sredstvima za aktivnosti u skladu sa stavkom 3.a može biti dodijeljeno integriranim projektima. Taj maksimalni postotak se ponovno ocjenjuje u okviru ocjene programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja spomenutog u točki (a) članka 27. stavka 2. te ga prati, ako je to potrebno, zakonodavni prijedlog.
Članak 18.
Projekti
Bespovratnim sredstvima za aktivnosti se mogu financirati sljedeće projekte:
(a)
pilot-projekte,
(b)
demonstracijske projekte,
(c)
projekte najbolje prakse,
(d)
integrirane projekte,
(e)
projekte tehničke podrške,
(f)
projekte jačanja sposobnosti,
(g)
pripremne projekte,
(h)
projekte informiranja, podizanja svijesti i širenja informacija,
(i)
sve druge projekte potrebne za postizanje općih ciljeva utvrđenih u članku 3.
Članak 19.
Kriteriji prihvatljivosti i dodjele te odabir projekta
1. Projekti navedeni u članku 18. zadovoljavaju kriterije prihvatljivosti koji se temelje na definicijama koje su utvrđene u članku 2. te sljedećim kriterijima dodjele:
(a)
u interesu su Unije jer daju znatan doprinos ostvarenju jednog od općih ciljeva programa LIFE iz članka 3., kao i posebnih ciljeva za prioritetna područja navedena u članku 9., tematskih prioriteta iz Priloga III, ili posebnih ciljeva za prioritetna područja navedena u članku 13.;
(b)
osiguravaju isplativ pristup te su tehnički i financijski koherentni; i
(c)
predložena provedba je razumna.
2. Dodjela projekata podliježe projektima koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete u skladu s odgovarajućim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
3. Projekti financirani programom LIFE prema jednom prioritetnom području izbjegavaju ugrožavanje okolišnih ili klimatskih ciljeva na drugom prioritetnom području i, kada je to moguće, promiču sinergiju između različitih ciljeva te uporabu zelene javne nabave.
4. Komisija osigurava geografsku ravnotežu za integrirane projekte dodjeljujući okvirno barem tri integrirana projekta svakoj državi članici, osiguravajući barem jedan integrirani projekt pod potprogramom „Okoliš” i barem jedan integrirani projekt pod potprogramom za Klimatske aktivnosti tijekom programskog razdoblja programa LIFE navedenog u članku 1.
Integrirani projekti se raspodjeljuju sa svrhom ostvarivanja ciljeva postavljenih u skladu s točkom (d) članka 24. stavka 2. za svako područje koje se navodi u točki (d) članka 2.
Kako bi se ocijenilo poštovanje odredbe o mobilizaciji Unijinih, nacionalnih ili privatnih sredstava iz članka 2. točke (d), prijedlozi za integrirane projekte popraćeni su:
(a)
u prvoj fazi postupka prijave financijskim planom; i
(b)
u drugoj fazi postupka prijave barem jednim pismom namjere koje ukazuje na to u kojoj će mjeri drugi relevantni Unijini, nacionalni, ili privatni izvori sredstava biti mobilizirani te navodeći takve izvore sredstava.
5. Za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada Komisija osigurava geografsku ravnotežu za projekte, osim integriranih projekata koji su podneseni pod potprogramom „Okoliš”, proporcionalnom raspodjelom sredstava između svih država članica uspostavljanjem okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava prema kriterijima utvrđenima u Prilogu I. Ako okvirna nacionalna dodijeljena sredstva nisu primjenjiva, projekti se biraju isključivo na temelju vrijednosti.
6. Ako je iznos sufinanciranja koji je potreban za financiranje projekata koje je podnijela država članica, osim integriranih projekata, na popisu koji je sastavila Komisija na kraju postupka odabira manji od okvirnih dodijeljenih sredstava za tu državu članicu, Komisija, ako zadovoljavaju uvjete utvrđene u stavcima 1. i 2., iskorištava preostali iznos tih nacionalnih okvirnih dodijeljenih sredstava za sufinanciranje onih projekata koje je podnijela druga država članica, uključujući projekte u PZP-a koji najviše pridonose postizanju općih ciljeva iz članka 3.
Prilikom predstavljanja popisa projekata koji će biti sufinancirani, Komisija izvješćuje Odbor za program LIFE za okoliš i klimatske aktivnosti o načinu na koji je uzela u obzir kriterije dodjeljivanja utvrđene u skladu sa stavcima 4 i 5.
7. Komisija posebnu pažnju daje transnacionalnim projektima u kojima je transnacionalna suradnja nužna kako bi se jamčila zaštita okoliša i klimatski ciljevi te se trudi osigurati da se minimalno 15 % proračunskih sredstava namijenjenih projektima dodijeli transnacionalnim projektima. Komisija razmatra dodjeljivanje sredstava transnacionalnim projektima čak i u slučajevima kada je okvirni iznos nacionalnih dodijeljenih sredstava jedne ili više država članica koje sudjeluju u tim transnacionalnim projektima premašen.
8. Tijekom prvog višegodišnjeg programa rada država članica ispunjava uvjete za financiranje jednog projekta izgradnje kapaciteta do iznosa od 1 000 000 EUR ukoliko zadovoljava jedan od sljedećih kriterija:
(a)
prosječna je razina potrošnje okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava države članice za godine 2010., 2011. i 2012. kako je utvrđeno u članku 6. Odredbe (EZ) br. 614/2007, ispod 70 %;
(b)
BDP države članice po stanovniku u 2012. je bio ispod 90 % prosjeka Unije; ili
(c)
država članica je pristupila Uniji nakon 1. siječnja 2013.
Tijekom drugog višegodišnjeg programa rada država članica ispunjava uvjete za financiranje jednog projekta izgradnje kapaciteta do iznosa od 750 000 EUR ukoliko zadovoljava sljedeće kriterije:
(a)
prosječna je razina potrošnje države članice okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava za godine 2014., 2015. i 2016., utvrđenih u stavku 3.a., ispod 70 %; i
(b)
prosječna razina potrošnje države članice okvirnih nacionalnih dodijeljenih sredstava za godine 2014., 2015. i 2016. porasla je u usporedbi s prosječnom razinom potrošnje za godine 2010., 2011. i 2012.
Kako bi bila prihvatljiva za financiranje projekata izgradnje kapaciteta, država članica obvezuje se na održavanje resursa posvećenih programu LIFE, uključujući između ostalog broj zaposlenih, na razinama koje nisu niže od onih koje su bile na snazi 2012., za vrijeme trajanja odgovarajućeg višegodišnjeg programa rada. Ta obveza utvrđena je u planu izgradnje kapaciteta spomenutom u stavku 9.
Putem izuzeća od odredbe za prihvatljivost iz prvog i drugog podstavaka te za cijelo vrijeme trajanja programa LIFE, država članica neće biti prihvatljiva za financiranje projekata izgradnje kapaciteta ako je njezin BDP po stanovniku u 2012. bio iznad 105 % prosjeka Unije. Financiranje projekata izgradnje kapaciteta ograničeno je na jedan projekt po državi članici po višegodišnjem programu rada.
9. Komisija uspostavlja ubrzani postupak dodjeljivanja sredstava za sve projekte izgradnje kapaciteta. Prijave za takve projekte izgradnje kapaciteta mogu biti podnesene od 23. prosinca 2013. Prijave se temelje na planu izgradnje kapaciteta oko kojeg se države članice trebaju složiti s Komisijom navodeći intervencije koje bi se financirale programom LIFE u svrhu razvijanja kapaciteta države članice da podnese uspješne prijave za financiranje projekata pod potprogramima za Okoliš i Klimatske aktivnosti. Takve intervencije mogu uključivati, ali nisu ograničene na:
(a)
zapošljavanje novog osoblja i osposobljavanje za nacionalne ili regionalne kontaktne točke LIFE;
(b)
olakšavanje razmjene iskustava i najboljih praksi te promicanje širenja i korištenja rezultata projekta prema programu LIFE;
(c)
pristupi „osposobljavanje voditelja osposobljavanja”;
(d)
programi razmjene i privremenog premještaja između javnih tijela vlasti u državama članicama, posebno aktivnosti razmjene „najboljih u skupini”.
Intervencije koje su pokrivene planom izgradnje kapaciteta mogu uključivati javnu nabavu stručnjaka kako bi se ad-hoc riješili tehnički nedostaci te nedostaci mogućnosti postupka, ali ne mogu uključivati javnu nabavu stručnjaka čija je glavna funkcija sastavljanje prijedloga za podnošenje prema godišnjim pozivima na podnošenje prijedloga.
Plan izgradnje kapaciteta također navodi procjene troškova takvih intervencija.
Članak 20.
Stope sufinanciranja i prihvatljivost troškova za projekte
1. Najviše stope sufinanciranja za projekte iz članka 18. su do:
(a)
za vrijeme trajanja prvog višegodišnjeg programa rada, do 60 % prihvatljivih troškova za sve projekte, osim onih navedenih u točki (c), financiranih u sklopu potprogramâ za Okoliš i Klimatske aktivnosti;
(b)
za vrijeme trajanja drugog višegodišnjeg programa rada, do 55 % prihvatljivih troškova za sve projekte, osim onih navedenih u točki (c), financiranih u sklopu potprograma „Okoliš” i „Klimatske aktivnosti”;
(c)
za vrijeme cijelog trajanja programa LIFE:
i.
do 60 % prihvatljivih troškova za projekte iz točaka (d), (e) i (g) članka 18.;
ii.
podložno točki iii., do 60 % prihvatljivih troškova za projekte financirane pod prioritetnim područjem „Priroda i bioraznolikost” iz potprograma „Okoliš”;
iii.
do 75 % prihvatljivih troškova za projekte financirane pod prioritetnim područjem „Priroda i bioraznolikost” iz potprograma „Okoliš” koji se bave prioritetnim staništima ili vrstama u svrhu provedbe Direktive 92/43/EEZ ili vrstama ptica koje prioritetom za financiranje smatra Odbor za prilagođavanje tehničkom i znanstvenom napretku osnovan u skladu s člankom 16. Direktive 2009/147/EZ kada je potrebno da bi se ostvario cilj očuvanja;
iv.
do 100 % prihvatljivih troškova za projekte iz točke (f) članka 18.;
2. Uvjeti za prihvatljivost troškova utvrđeni su u članku 126. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Takvi troškovi uključuju PDV i troškove osoblja.
Komisija u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, omogućuje pregled povratka PDV-a po državi članici, kojeg su korisnici projekta LIFE tražili u završnoj fazi plaćanja.
3. Troškovi u vezi s kupovinom zemljišta smatraju se prihvatljivima za financiranje Unije za projekte iz članka 18. pod uvjetom da:
(a)
kupnja će doprinijeti poboljšanju, održavanju i obnovi integriteta mreže Natura 2000, osnovane člankom 3. Direktive 92/43/EEZ, uključujući poboljšanjem povezanosti stvaranjem koridora, temelja povezanosti ili drugih elemenata zelene infrastrukture;
(b)
kupovina zemljišta jedini je ili najučinkovitiji način postizanja željenog učinka očuvanja;
(c)
kupljena zemljišta dugoročno su rezervirana za uporabe koje su u skladu s ciljevima iz članaka 11., 14. ili 15.; i
(d)
dotična država članica prijenosom ili na drugi način osigurava dugoročnu dodjelu takvog zemljišta u svrhu očuvanja prirode.
Članak 21.
Operativna bespovratna sredstva
1. Operativna bespovratna sredstva namijenjena su za određene operativne i administrativne troškove neprofitnih subjekata koji su usmjereni prema cilju od općeg interesa Unije, prvenstveno su aktivni na području okoliša ili klimatskih aktivnosti te su uključeni u razvoj, provedbu i primjenu politika i zakonodavstva Unije.
2. Najviša stopa sufinanciranja Unije za operativna bespovratna sredstva iz stavka 1. je 70 % prihvatljivih troškova.
Članak 22.
Druge vrste aktivnosti
Programom LIFE mogu se financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pokretanje, provedbu i integraciju okolišnih i klimatskih politika i zakonodavstva Unije radi postizanja općih ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati:
(a)
informiranje i komuniciranje, uključujući kampanje podizanja svijesti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa sveg glavnog okolišnog i klimatskog zakonodavstva Unije;
(b)
studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija;
(c)
pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i ocjenjivanje projekata, politika, programa i zakonodavstva;
(d)
radionice, konferencije i sastanke;
(e)
umrežavanje i platforme najboljih praksi;
(f)
sve druge aktivnosti potrebne za postizanje općih ciljeva iz članka 3.
Članak 23.
Korisnici
Programom LIFE mogu se financirati javna i privatna tijela.
S ciljem osiguravanja vidljivosti programa LIFE, korisnici oglašavaju projekt programa LIFE i rezultate njihovih projekta, uvijek spomenuvši pritom primljenu potporu Unije. Logotip programa LIFE, opisan u Prilogu II., koristi se za sve komunikacijske aktivnosti i pojavljuje se na oglasnim pločama na strateškim mjestima koja su vidljiva javnosti. Sva trajna dobra stečena u okviru programa LIFE nose logotip programa LIFE osim u slučajevima koje odredi Komisija.
POGLAVLJE 2.
Provedbene mjere
Članak 24.
Višegodišnji programi rada
1. Komisija putem provedbenih aktova donosi višegodišnje programe rada za program LIFE. Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.
Trajanje prvog višegodišnjeg programa rada je četiri godine, a trajanje drugog višegodišnjeg programa rada je tri godine.
2. Svaki višegodišnji program rada utvrđuje, u skladu s općim ciljevima iz članka 3., sljedeće:
(a)
dodjelu sredstava prema prioritetnim područjima i prema različitim vrstama financiranja u sklopu svakog potprograma u skladu s člankom 9. stavkom 3. i člankom 17. stavcima 4. i 5. Ne provodi se nikakvo daljnje prethodno dodjeljivanje bespovratnih sredstava za projektnu aktivnost između ili unutar svakog prioritetnog područja, osim za projekte tehničke podrške i izgradnje kapaciteta;
(b)
teme projekata koje provode tematske prioritete iz Priloga III. za projekte koje će se financirati u razdoblju na koje se odnosi višegodišnji program rada;
(c)
kvalitativne i kvantitativne ishode, pokazatelje i ciljeve za svako prioritetno područje i vrstu projekata za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada u skladu s pokazateljima uspješnosti iz članka 3. stavka 3. i posebnih ciljeva utvrđenih za svako prioritetno područje u člancima 10., 11., 12., 14., 15. i 16.;
(d)
tehničku metodologiju za postupak odabira projekata i kriterije odabira i dodjeljivanja bespovratnih sredstava u skladu s člancima 2. i 19. ove Uredbe i relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(e)
indikativne rasporede za pozive na dostavu prijedloga za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada.
3. U okviru višegodišnjeg programa rada Komisija objavljuje godišnje pozive na podnošenje prijedloga za prioritetna područja navedena u članku 9. stavku 1. i članku 13. Komisija osigurava da se neiskorištena sredstva u danom pozivu na podnošenje prijedloga preraspodijele između različitih vrsta projekata spomenutih u članku 18.
4. Komisija provedbenim aktom preispituje višegodišnji program rada najkasnije do ocjene programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja. Taj provedbeni akti donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 2.
Članak 25.
Metode provedbe
Komisija provodi aktivnosti u skladu s općim ciljevima iz članka 3. ove Uredbe prema načinima provedbe proračuna iz članka 58. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, posebice izravnog i neizravnog centraliziranog upravljanja Komisije ili zajedničkog upravljanja s međunarodnim organizacijama.
Članak 26.
Administrativna i tehnička podrška
Financijska sredstva za program LIFE također mogu pokrivati nužne rashode koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije, komunikacije i ocjenjivanja koje su neposredno potrebne za upravljanje programom LIFE i postizanje njegovih općih ciljeva iz članka 3.
Komisija organizira, redovito i u suradnji s nacionalnim kontaktnim točkama LIFE, seminare i radionice, objavljuje popise projekata koji se financiraju kroz program LIFE ili poduzima druge aktivnosti kako bi olakšala razmjenu iskustva, znanja i najboljih praksi o svim projektima te ponavljanje i prijenos projektnih rezultata diljem Unije. U tu svrhu, Komisija poduzima aktivnosti koje ciljaju na širenje projektnih rezultata među korisnicima LIFE-a i šire, s posebnim naglaskom, kada je to potrebno, na državama članicama s manjim brojem prihvaćenih sredstava LIFE-a te olakšava komunikaciju i suradnju između dovršenih projekata ili onih koji još traju s novim korisnicima projekta, podnositeljima zahtjeva ili dionicima na istom području.
Komisija također organizira posebne seminare, radionice ili, prema potrebi, aktivnosti druge vrste barem svake dvije godine kako bi olakšala razmjenu iskustva, znanja i najboljih praksi u pogledu oblikovanja, pripreme i provedbe integriranih projekata kao i učinkovitosti pomoći pružene u sklopu projekata tehničke podrške. Te aktivnosti uključuju nacionalne ili regionalne administracije koje upravljaju drugim sredstvima Unije te druge relevantne dionike.
Članak 27.
Praćenje i ocjenjivanje
1. Komisija redovito prati i izvještava o provedbi programa LIFE (i njegovih potprograma), uključujući i iznosu rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost. Također ocjenjuje sinergije između programa LIFE i ostalih komplementarnih programa Unije, te posebice između njegovih potprograma. Komisija izračunava okvirna nacionalna dodijeljena sredstva, u skladu s kriterijima iz Priloga I., za vrijeme trajanja drugog višegodišnjeg programa rada isključivo za potrebe određivanja referentnih vrijednosti država članica.
2. Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija sljedeća izvješća:
(a)
najkasnije 30. lipnja 2017., vanjskom i nezavisnom izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja programa LIFE (i njegovih potprograma), uključujući kvalitativne i kvantitativne aspekte njegove provedbe, iznose rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost, opseg u kojem su ostvarene sinergije između ciljeva te njegovu komplementarnost s drugim relevantnim programima Unije, ostvarenje ciljeva svih mjera (kada je moguće, na razini rezultata i učinaka), učinkovitost korištenja resursa i njegovu dodanu vrijednost u Uniji, s obzirom na odlučivanje o obnavljanju, izmjeni ili obustavi mjera. Izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja također uključuje kvantitativnu i kvalitativnu analizu doprinosa programa LIFE statusu očuvanja staništa i vrsta, navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ. Ocjenjivanjem se dodatno razmatra opseg pojednostavljenja, njegova unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva, kao i doprinos mjera u sklopu programa LIFE ciljevima strategije Europa 2020. i održivom razvoju. Uzima u obzir rezultate ocjenjivanja dugoročnih učinaka programa LIFE+. Izvješću o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja se prilažu napomene Komisije uključujući način na koji se rezultati izvješća o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja uzimaju u obzir prilikom provedbe programa LIFE, te posebno opseg u kojem je tematske prioritete iz Priloga III. potrebno prilagoditi.
Izvješće o ocjenjivanju u sredini provedbenog razdoblja sadrži ili mu se prilaže temeljita procjena opsega i kvalitete potražnje za, planiranje i provedbu integriranih projekata. Posebna pažnja daje se ostvarenom ili očekivanom uspjehu integriranih projekata u uključivanju drugih sredstava Unije, posebno uzimajući u obzir koristi povećane usklađenosti s drugim financijskim instrumentima Unije, opseg uključenosti dionika i opseg u kojem su prošli projekti prema LIFE-u+ bili ili se očekuje da budu pokriveni integriranim projektima.
(b)
najkasnije 31. prosinca 2023., izvješće o vanjskom i nezavisnom ex-post ocjenjivanju koje obuhvaća provedbu i rezultate programa LIFE i njegovih potprograma, uključujući iznose rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost, opseg ostvarenja ciljeva programa LIFE u cjelini i svakog od njegovih potprograma, opseg u kojem su ostvarene sinergije između različitih ciljeva te doprinos programa LIFE postizanju ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće o ex-post ocjenjivanju također ispituje opseg u kojem je ostvarena integracija okolišnih i klimatskih ciljeva u druge politike Unije te, u najvećoj mogućoj mjeri, gospodarsku korist ostvarenu programom LIFE kao i učinak i dodanu vrijednost uključenih zajednica.
3. Komisija osigurava da su rezultati ocjenjivanja poduzetih u skladu s ovim člankom javno dostupni.
Članak 28.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da su, prilikom provođenja aktivnosti financiranih u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama te, ukoliko se otkriju nepravilnosti, povratom nedugovanih isplaćenih iznosa i, po potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim kaznama.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika, izvođača i podizvođača koji su primili sredstva Unije u okviru programa LIFE.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije gospodarskih subjekata koji su posredno ili neposredno uključeni u takvo financiranje, u skladu s postupcima utvrđenim Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (25), kako bi se ustanovilo postojanje prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovori proizašli iz provedbe ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija.
3. Korisnici sredstava Unije osiguravaju Komisiji dostupnost svih popratnih dokumenata koji se odnose na rashode tog projekta još pet godina nakon zadnje uplate za taj projekt.
GLAVA IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 29.
Izvršavanje ovlasti
1. Komisija ima ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 3. i članka 9. stavaka 2. i 4. dodjeljuju se Komisiji na rok od sedam godina od 23. prosinca 2013.
3. Delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 3. i članka 9. stavaka 2. i 4. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prestaje vrijediti delegacija ovlasti navedena u toj odluci. Ona stupa na snagu dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. U trenutku kada Komisija donese delegirani akt, o tome obavještava istovremeno Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 3. stavkom 3. i člankom 9. stavcima 2. i 4. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od obavještavanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 30.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže Odbor za Program za okoliš i e aktivnosti LIFE. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Ako Odbor ne izda mišljenje, Komisija ne usvaja nacrt provedbenog akta, nego se primjenjuje treći podstavak članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) br. 182/2001.
Članak 31.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 614/2007 ovime se stavlja izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Uredbu.
Članak 32.
Prijelazne mjere
1. Ne dovodeći u pitanje članak 31. prvi stavak, mjere započete prije 1. siječnja 2014. u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 do njihovog završetka uređuje ta Uredba i u skladu su s tehničkim odredbama koje su u njoj definirane. Odbor iz članka 30. stavka 1. ove Uredbe zamjenjuje Odbor iz članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 614/2007 od 23. prosinca 2013.
2. Financijska sredstva programa LIFE također mogu pokriti troškove tehničke i administrativne podrške, uključujući sav obvezni nadzor, komunikaciju i ocjenjivanje koji su potrebni u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 nakon njezina isteka, da bi se osigurao prijelaz između mjera donesenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 i programa LIFE.
3. Iznosi koji su u skladu s financijskom omotnicom potrebni za mjere nadzora, komunikacije i revizije u razdoblju nakon 31. prosinca 2020. smatraju se potvrđenima samo ako su u skladu s financijskim okvirom koji se primjenjuje od 1. siječnja 2021.
4. Odobrena sredstva koja odgovaraju namjenskim prihodima iz povrata pogrešno isplaćenih iznosa u skladu s Uredbom (EZ) br. 614/2007 koriste se u skladu s člankom 21. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 za financiranje programa LIFE.
Članak 33.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od njene objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.


Input:
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 365/2013,
annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013,
täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta tehoaineen glufosinaatti hyväksymisedellytysten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan toisen vaihtoehdon ja 78 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komission direktiivillä 2007/25/EY (2) lisättiin glufosinaatti kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteessä I lueteltujen tehoaineiden joukkoon sillä ehdolla, että asianomaiset jäsenvaltiot varmistavat ilmoittajan, jonka pyynnöstä glufosinaatti lisättiin kyseiseen liitteeseen, toimittavan vahvistavia lisätietoja riskistä omenatarhoissa olevien nisäkkäiden ja muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten osalta.
(2)
Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.
(3)
Ilmoittaja toimitti esittelijänä olevalle jäsenvaltiolle Ruotsille tutkimusten muodossa niiden esittämiselle asetetussa määräajassa lisätietoja, joilla pyrittiin vahvistamaan riskinarviointi omenatarhoissa olevien nisäkkäiden ja muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten osalta.
(4)
Ruotsi arvioi ilmoittajan toimittamat lisätiedot. Se toimitti arviointinsa arviointikertomusluonnoksen lisäyksenä muille jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, 9 päivänä maaliskuuta 2010.
(5)
Komissio kuuli elintarviketurvallisuusviranomaista, joka esitti lausuntonsa glufosinaatin riskinarvioinnista 8 päivänä maaliskuuta 2012 (5). Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja glufosinaattia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 15 päivänä maaliskuuta 2013.
(6)
Komissio katsoi ilmoittajan toimittamien lisätietojen perusteella, että vaadittuja vahvistavia lisätietoja ei ollut toimitettu eikä nisäkkäisiin ja muihin kuin kohdelajina oleviin niveljalkaisiin kohdistuvaa suurta riskiä voida sulkea pois ilman, että määrättäisiin lisärajoituksia.
(7)
Komissio pyysi ilmoittajaa toimittamaan glufosinaattia käsittelevää tarkastelukertomusta koskevat huomautuksensa.
(8)
Vahvistetaan, että tehoaine glufosinaatti katsotaan hyväksytyksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla. Nisäkkäiden ja muiden kuin kohdelajina olevien niveljalkaisten altistumisen minimoimiseksi on kuitenkin aiheellista rajoittaa lisää tämän tehoaineen käyttötarkoituksia ja säätää erityisistä riskinhallintatoimenpiteistä kyseisten lajien suojelemiseksi.
(9)
Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava.
(10)
Jäsenvaltioille tulisi antaa aikaa glufosinaattia sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen.
(11)
Jos jäsenvaltiot myöntävät glufosinaattia sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään vuoden kuluttua lupien peruuttamisesta.
(12)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen
Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Siirtymätoimenpiteet
Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava glufosinaattia tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat viimeistään 13 päivänä marraskuuta 2013.
3 artikla
Siirtymäaika
Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti myöntämän mahdollisen siirtymäajan on oltava mahdollisimman lyhyt ja päätyttävä viimeistään 12 kuukauden kuluttua kyseisen luvan peruuttamisesta.
4 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2013.


Input:
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2014. június 24.)
a réztartalmú biocid termékek nem helyettesíthető felhasználás céljára történő forgalomba hozataláról
(az értesítés a C(2014) 4062. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol, dán, észt, finn, francia, holland, lengyel, lett, máltai, német, olasz és svéd nyelvű szöveg hiteles)
(2014/395/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikke (2) bekezdésében említett program első szakaszáról szóló, 2000. szeptember 7-i 1896/2000/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének értelmében a rezet bejelentették többek között a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) V. mellékletében meghatározott 2., 5. és 11. terméktípusokban való felhasználásra.
(2)
A réznek a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetve I.B. mellékletébe való felvételének alátámasztására azonban nem nyújtottak be hiánytalan dokumentációt a megfelelő határidőkön belül. Az 1451/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével együtt értelmezett, bizonyos anyagoknak a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe történő fel nem vételéről szóló, 2012. február 9-i 2012/78/EU bizottsági határozat (4) értelmében a réz 2013. február 1-jétől nem hozható forgalomba a 2., 5., illetve 11. terméktípusban való felhasználás céljára.
(3)
Az 1451/2007/EK rendelet 5. cikke alapján Írország, Észtország, Olaszország, Lengyelország, Franciaország, Belgium, az Egyesült Királyság, Németország, Lettország, Finnország, Luxemburg, Svédország, Dánia és Málta külön-külön kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz, amelyben réztartalmú biocid termékek forgalomba hozatalának engedélyezését kérték több felhasználás céljára.
(4)
A Bizottság a kérelmeket elektronikus úton közzétette.
(5)
A kérelmek szerint a legionárius betegség terjedése a víz, különösen az ivóvíz, a fürdővíz, a zuhanyozóvíz és a hűtőtornyok vizének használatával hozható kapcsolatba. Megállapítást nyert továbbá az is, hogy a legionárius betegség halálos kimenetelű lehet és különösen a kórházi fekvőbetegek veszélyeztetettek. A kérelmezők úgy vélik, hogy a legionárius betegség visszaszorítására leginkább alkalmas rendszer kiválasztása összetett feladat, és számos olyan paraméter függvénye, mint például a rendszer kialakítása, kora, komplexitása és a víz vegyi tulajdonságai.
(6)
Néhány kérelem szerint a réztartalmú biocid termékeket arra használják, hogy úszómedencék vizében megakadályozzák olyan organizmusok elszaporodását, amelyek a fertőzések széles skáláját okozhatják.
(7)
Ezenkívül néhány kérelem szerint a réztartalmú biocid termékeket arra használják, hogy a nyílt tengeri kőolaj- és gázkitermelő fúrószigetek, valamint az egyéb tengeri és part menti létesítmények fő vízbemenetében bizonyos organizmusok elszaporodását megakadályozzák; e felhasználás jelentősége igen nagy, hiszen a vizet többek között feldolgozási célokra, ivóvíz- és fürdővíz-előállításra, valamint tűzoltásra használják, és a vízbemenet eldugulása végzetes lehet a létesítményen dolgozók egészsége és biztonsága szempontjából.
(8)
Végül néhány kérelem szerint a réztartalmú biocid termékeket arra használják, hogy a hajók fő vízbemenetében bizonyos organizmusok elszaporodását megakadályozzák; e felhasználás azért jelentős, mert meg kell akadályozni a hajó teljes csőrendszerében és vízvezetékrendszerében folyó víz bemenetének eldugulását. Ez a hajó biztonságos üzemeltetése szempontjából alapvető fontosságú összes csővezeték-rendszer - például a tűzelfojtó rendszer - belsejét érinti.
(9)
A nyilvános konzultáció során ezekkel a felhasználásokkal kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. A kérelmeket benyújtó tagállamok azzal érveltek, hogy területükön kellő számú, műszakilag és gazdaságilag is megvalósítható megoldással kell rendelkezniük arra, hogy meg tudják fékezni a Legionella baktérium vagy más káros organizmusok terjedését, illetve adott esetben csökkenteni tudják annak kockázatát, hogy a nyílt tengeri létesítmények, az egyéb tengeri és part menti létesítmények vagy a hajók fő vízbemeneti nyílása eldugul.
(10)
Mindezek alapján tehát valószínűnek tűnik, hogy ha a Legionella baktérium vagy más káros organizmusok visszaszorítása, illetve adott esetben a nyílt tengeri kőolaj- és gázkitermelő fúrószigetek, az egyéb tengeri és part menti létesítmények vagy a hajók fő vízbemenetében bizonyos organizmusok elszaporodásának megakadályozása céljából történő felhasználás nem lenne megengedett, az az érintett tagállamokban pillanatnyilag súlyos közegészségügyi kockázatot jelentene. Ezen túlmenően a réztartalmú termékeket alkalmazó rendszerek leállításának vagy felváltásának költsége, valamint logisztikai és gyakorlati megvalósíthatósága számos esetben ellehetetleníti a tevékenységet. A rendszerek felváltása pedig szintén időbe telik, még akkor is, ha megvalósítható. Jelenleg tehát szükség van a nem helyettesíthető felhasználás esetére vonatkozó eltérésekre.
(11)
Ha azonban a réztartalmú biocid termékek felhasználói nem nyújtanak be haladéktalanul hiánytalan kérelmet a réz szóban forgó terméktípusokban való felhasználásának jóváhagyására, akkor alternatív módszereket kell használniuk a Legionella baktériumok, illetve bizonyos szervezetek elszaporodásának visszaszorítására. Indokolt tehát előírni, hogy ilyen esetben a felhasználók az említett tagállamokban kellő időben széles körű tájékoztatást kapjanak annak érdekében, hogy még azelőtt meg tudjanak győződni az alternatív módszerek hatékonyságáról, mielőtt ki kellene vonni a réztartalmú biocid termékeket a forgalomból,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) Írország, Észtország, Olaszország, Lengyelország, Franciaország, Belgium, az Egyesült Királyság, Németország, Lettország, Finnország, Luxemburg, Svédország, Dánia és Málta az 1451/2007/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik a rezet (EK-szám: 231-159-6; CAS-szám: 7440-50-8) tartalmazó biocid termékek forgalomba hozatalát az e határozat mellékletében megadott felhasználások esetében.
(2) Ha benyújtják a dokumentációkat a réznek a szóban forgó terméktípusokban való felhasználásának jóváhagyására, és azok hiánytalanságát az értékelést végző tagállam legkésőbb 2014. december 31-ig elismeri, akkor Írország, Észtország, Olaszország, Lengyelország, Franciaország, Belgium, az Egyesült Királyság, Németország, Lettország, Finnország, Luxemburg, Svédország, Dánia és Málta továbbra is engedélyezhetik e termékek forgalomba hozatalát a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 89. cikkében egy adott anyag jóváhagyása, illetve jóváhagyásának elutasítása esetére előírt határidőkig.
(3) A (2) bekezdésben leírtaktól eltérő esetekben Írország, Észtország, Olaszország, Lengyelország, Franciaország, Belgium, az Egyesült Királyság, Németország, Lettország, Finnország, Luxemburg, Svédország, Dánia és Málta 2017. december 31-ig továbbra is engedélyezhetik a kérdéses termékek forgalomba hozatalát, amennyiben 2015. január 1-jétől gondoskodnak a felhasználók széles körű tájékoztatásáról, miszerint a szóban forgó felhasználási célokra sürgősen alternatív módszereket kell hatékonyan alkalmazni.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2014. június 24-én.


Input:
32013R0052
L 020/44
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
22.01.2013.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 52/2013
od 22. siječnja 2013.
o izmjeni Priloga XI.b Uredbi Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu biser vina, gaziranog biser vina i rektificiranog koncentriranog mošta
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1), a posebno njezin članak 113.d stavak 2.,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 113.d Uredbe (EZ) br. 1234/2007, u Prilogu XI.b toj Uredbi navedene su kategorije proizvoda od grožđa koji se mogu upotrebljavati u Uniji za stavljanje na tržište proizvoda koji je u skladu s uvjetima utvrđenima u tom Prilogu.
(2)
U pogledu biser vina i gaziranog biser vina, točkama 8. i 9. Priloga XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007 određeno je da ta vina trebaju biti dobivena od vina. Međutim, u skladu s točkama 17. i 18. Priloga I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina (2), ti proizvodi mogu biti dobiveni i od drugih proizvoda prikladnih za dobivanje vina. Svrha reforme sektora vina uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2008 (3) nije bila izmjena popisa proizvoda koji se upotrebljavaju za dobivanje biser vina ili gaziranog biser vina. Potrebno je stoga ponovno propisati da se biser vino i gazirano biser vino mogu dobivati i od mladog vina u fermentaciji, grožđanog mošta ili grožđanog mošta u fermentaciji.
(3)
Novi postupci proizvodnje rektificiranog koncentriranog mošta omogućuju dobivanje kristaliziranog rektificiranog koncentriranog mošta. Definicija rektificiranog koncentriranog mošta navedena u točki 14. Priloga XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007 obuhvaća samo mošt u tekućem obliku. Definiciju rektificiranog koncentriranog mošta treba prilagoditi kako bi uključivala i kristalizirani oblik.
(4)
Prilog XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(5)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog odbora uspostavljenog člankom 195. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1234/2007,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog XI.b Uredbi (EZ) br. 1234/2007 mijenja se kako slijedi:
1.
Točka 8. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
koji se dobiva od vina, mladog vina u fermentaciji, grožđanog mošta ili grožđanog mošta u fermentaciji, pod uvjetom da ti proizvodi imaju ukupnu alkoholnu jakost od najmanje 9 % vol.;”.
2.
Točka 9. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim:
„(a)
koji se dobiva od vina, mladog vina u fermentaciji, grožđanog mošta ili grožđanog mošta u fermentaciji;”.
3.
Točka 14. zamjenjuje se sljedećim:
„14. Rektificirani koncentrirani mošt
‚Rektificirani koncentrirani mošt’ znači:
(a)
tekući nekaramelizirani proizvod koji:
i.
je dobiven djelomičnom dehidracijom grožđanog mošta bilo kojim dopuštenim postupkom, osim neposrednim zagrijavanjem, tako da vrijednost izmjerena na refraktometru, koji se koristi u skladu s metodom propisanom u skladu s člankom 120.g, na temperaturi od 20 °C nije manja od 61,7 %;
ii.
je bio podvrgnut dopuštenim postupcima otkiseljavanja i uklanjanja drugih sastojaka osim šećera;
iii.
ima sljedeća svojstva:
-
pH vrijednost ne veću od 5 pri 25 oBrixa,
-
optičku gustoću pri 425 nm za debljinu od 1 cm ne veću od 0,100 u moštu koncentriranom na 25 oBrixa,
-
sadržaj saharoze koji se ne može otkriti metodom analize koju treba definirati,
-
Folin-Ciocalteauov indeks ne veći od 6,00 pri 25 oBrixa,
-
titrirajuću kiselost ne veću od 15 miliekvivalenata po kilogramu ukupnih šećera,
-
sadržaj sumpornog dioksida ne veći od 25 miligrama po kilogramu ukupnih šećera,
-
ukupni sadržaj kationa ne veći od 8 miliekvivalenata po kilogramu ukupnih šećera,
-
provodljivost ne veću od 120 mikro-Siemensa/cm pri 25 oBrixa i na 20 °C,
-
sadržaj hidroksimetilfurfurala ne veći od 25 miligrama po kilogramu ukupnih šećera,
-
prisutnost mezoinozitola;
(b)
kruti nekaramelizirani proizvod koji:
i.
je dobiven kristalizacijom tekućeg rektificiranog koncentriranog mošta bez uporabe otapala;
ii.
je bio podvrgnut dopuštenim postupcima otkiseljavanja i uklanjanja drugih sastojaka osim šećera;
iii.
nakon razrjeđivanja u otopini pri 25 oBrixa ima sljedeća svojstva:
-
pH vrijednost ne veću od 7,5,
-
optičku gustoću pri 425 nm za debljinu od 1 cm ne veću od 0,100,
-
sadržaj saharoze koji se ne može otkriti metodom analize koju treba definirati,
-
Folin-Ciocalteauov indeks ne veći od 6,00,
-
titrirajuću kiselost ne veću od 15 miliekvivalenata po kilogramu ukupnih šećera,
-
sadržaj sumpornog dioksida ne veći od 10 miligrama po kilogramu ukupnih šećera,
-
ukupni sadržaj kationa ne veći od 8 miliekvivalenata po kilogramu ukupnih šećera,
-
provodljivost ne veću od 120 mikro-Siemensa/cm na 20 °C,
-
sadržaj hidroksimetilfurfurala ne veći od 25 miligrama po kilogramu ukupnih šećera,
-
prisutnost mezoinozitola.
Najveća dopuštena stvarna alkoholna jakost rektificiranog koncentriranog mošta iznosi 1 % vol.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. siječnja 2013.


Input:
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1008/2013
av den 18 oktober 2013
om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
av följande skäl:
(1)
I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.
(2)
Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 oktober 2013.