Input:
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 123/2013,
annettu 12 päivänä helmikuuta 2013,
tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 186. kerran
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä 7 a artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.
(2)
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 5 päivänä helmikuuta 2013 lisätä yhden luonnollisen henkilön luetteloon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.
(3)
Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä.
(4)
Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 2013.


Input:
DEĊIŻJONI Nru 472/2014/UE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tas-16 ta' April 2014
dwar is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp (2015)
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 209 u l-Artikolu 210(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trażmissjoni tal-abbozz tal-att leġiżlattiv lill-Parlamenti nazzjonali,
Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropewtal-10 ta' Diċembru 2013 (1),
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġiżlattiva ordinarja (2),
Billi:
(1)
It-tnaqqis tal-faqar u fl-aħħar mill-aħħar il-qerda tiegħu huma l-għan ewlieni tal-politika ta' kooperazzjoni għall-iżvilupp, kif stabbilit fl-Artikolu 21 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea (TUE) u fl-Artikolu 208 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea. Il-ġlieda kontra l-faqar globali tgħin ukoll biex tinbena dinja aktar stabbli, aktar paċifika, b'aktar ġid u aktar ġusta, li tirrifletti l-interdipendenza bejn pajjiżi aktar sinjuri u aktar foqra.
(2)
Kif jingħad fir-riżoluzzjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta' Ottubru 2012 bl-isem “Aġenda għall-Bidla: il-Futur tal-politika tal-iżvilupp tal-UE”, il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tikkonsisti wkoll fil-promozzjoni tal-iżvilupp tal-bniedem u l-progress tal-bnedmin fid-dimensjonijiet kollha tagħhom, inkluża d-dimensjoni kulturali.
(3)
L-Unjoni ilha tipprovdi għajnuna għall-kooperazzjoni għall-iżvilupp mill-1957 u issa hija l-akbar donatur tal-għajnuna uffiċjali għall-Iżvilupp fid-dinja.
(4)
It-Trattat ta' Lisbona integra fis-sod il-politika għall-iżvilupp fl-azzjoni esterna tal-Unjoni b'appoġġ għall-interess li għandha l-Unjoni f'dinja stabbli u b'aktar ġid. Il-politika għall-iżvilupp tgħin ukoll biex jiġu indirizzati sfidi globali oħrajn u tikkontribwixxi għall-Istrateġija Ewropa 2020, stipulata fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-3 ta' Marzu 2010 bl-isem “Ewropa 2020, strateġija għal tkabbir intelliġenti, sostenibbli u inklussiv”.
(5)
L-Unjoni ilha fuq quddiem fil-formulazzjoni u l-implimentazzjoni tal-kunċett ta' koerenza fil-politika għall-iżvilupp, li għandha l-għan li ssaħħaħ is-sinerġiji u tnaqqas il-kontradizzjonijiet bejn politiki mhux ta' għajnuna u l-għanijiet ta' żvilupp, sabiex tiżgura li l-politiki tal-Unjoni jappoġġjaw il-ħtiġijiet tal-iżvilupp tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw, jew għall-inqas ma jmorrux kontra l-għan tal-eliminazzjoni tal-faqar.
(6)
Fl-2000, il-komunità internazzjonali ntrabtet li tieħu passi konkreti sal-2015 fil-ġlieda kontra l-faqar, bl-adozzjoni tal-Għanijiet ta' Żvilupp tal-Millennju (MDGs), li ġew aċċettati mill-Unjoni u l-Istati Membri.
(7)
Id-dikjarazzjoni konġunta mill-Kunsill u r-rappreżentanti tal-gvernijiet tal-Istati Membri mlaqqgħin fil-Kunsill, il-Parlament Ewropew u l-Kummissjoni dwar il-Politika ta' Żvilupp tal-Unjoni Ewropea: “Il-Kunsens Ewropew” (3), u li jibqa' l-bażi l-aktar komprensiva għall-kooperazzjoni tal-iżvilupp tal-Unjoni, jappella lill-Unjoni biex tgħin fit-tisħiħ tar-rwol ta' Stati Membri ġodda bħala donaturi ġodda.
(8)
Id-dinja għaddiet minn bidla enormi fis-snin riċenti, inklużi bidliet fix-xejriet li jaffettwaw l-ekonomija globali u l-bilanċ politiku. Fix-xena globali tfaċċaw atturi ġodda, inklużi atturi privati u oħrajn mhux governattivi. Fil-biċċa l-kbira tar-reġjuni fid-dinja żdiedu l-inugwaljanzi bejn il-pajjiżi. Filwaqt li ekonomiji żviluppati u emerġenti huma responsabbli għall-biċċa l-kbira tal-prodott gross domestiku globali, dawn tal-aħħar issa saru l-ixpruni ewlenin tat-tkabbir globali u diġà għandhom impatt sinifikanti fuq l-ekonomija dinjija.
(9)
Huwa vitali appoġġ kontinwu fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp f'dinja li qed tinbidel malajr. Madwar 1,3 biljun ruħ għadhom jgħixu f'faqar estrem u l-ħtiġijiet ta' żvilupp uman ta' ħafna aktar għadhom mhux qed jiġu sodisfatti. L-ambjent naturali jinsab taħt pressjoni li dejjem tiżdied u l-pajjiżi li qed jiżviluppaw huma affettwati b'mod partikularment qawwi mill-effetti tat-tibdil fil-klima. Dawk l-isfidi huma universali u marbutin ma' xulxin u jeħtieġ li jiġu indirizzati flimkien mill-pajjiżi kollha.
(10)
Bdew id-diskussjonijiet dwar il-qafas għal wara l-2015: fuq il-bażi tal-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tat-13 ta' Ottubru 2011 bl-isem “Inżidu l-impatt tal-Politika tal-UE għall-Iżvilupp: Aġenda għall-Bidla” u l-Konklużjonijiet tal-Kunsill tal-14 ta' Mejju 2012 dwar l-Aġenda għall-Bidla, li diġà wasslu għal orjentament ġdid maġġuri tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp, il-Kummissjoni Ewropea fissret il-fehmiet tagħha fil-komunikazzjoni tagħha tas-27 ta' Frar 2013 bl-isem: “Ħajja diċenti għal kulħadd, neqirdu l-faqar u nagħtu lid-dinja futur sostenibbli”u fil-konklużjonijiet tiegħu tal-25 ta' Ġunju 2013 il-Kunsill adotta “L-Aġenda Ġenerali ta' Wara l-2015”, bil-għan li jiġu indirizzati n-nuqqasijiet fil-qafas ta' żvilupp li jeżisti bħalissa, u li jiġi stabbilit approċċ komuni sabiex jinġiebu flimkien il-qerda tal-faqar u tħassib dwar is-sostenibbilità f'qafas internazzjonali ġenerali.
(11)
Is-sena 2015 għandha tkun emblematika u kruċjali, peress li hija l-aħħar sena biex jintlaħqu l-MDGs, li dwarhom kien hemm qbil kollettiv, u b'hekk tingħata opportunità unika biex jiġu evalwati l-impenji internazzjonali. Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li fiha għandhom jittieħdu deċiżjonijiet internazzjonali ewlenin dwar il-qafas għall-iżvilupp li se jieħu post il-qafas tal-MDG tul id-deċennji li ġejjin.
(12)
Is-sena 2015 hija s-sena xierqa biex matulha jiġu ppreżentati r-riżultati tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni wara l-implimentazzjoni tal-prinċipji li jinsabu fil-komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar Aġenda għall-Bidla.
(13)
Is-sena 2015 se tkun ukoll is-sena li matulha jseħħu avvenimenti internazzjonali importanti fl-Istati Membri, bħall-Wirja Universali “Ikel għall-Pjaneta: Enerġija għall-Ħajja” f'Milan, li se tagħti opportunità speċjali biex jiġu diskussi l-politiki għall-iżvilupp globali u biex jitwettqu attivitajiet pubbliċi ta' komunikazzjoni estensivi dwar l-iżvilupp sostenibbli u kwistjonijiet relatati.
(14)
Fir-riżoluzzjoni tiegħu dwar Aġenda għall-Bidla, il-Parlament Ewropew stieden lill-Kummissjoni biex tiddikjara s-sena 2015 bħala s-Sena Ewropea għall-Iżvilupp, u esprima t-tama tiegħu li dan jista' jgħolli l-profil tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp.
(15)
Is-sena 2015 għandha għalhekk tiġi nominata Sena Ewropea għall-Iżvilupp (“is-Sena Ewropea”) sabiex tipprovdi opportunità f'waqtha biex titqajjem kuxjenza fost il-pubbliku inġenerali dwar l-orjentazzjoni attwali tal-politika tal-Unjoni dwar l-iżvilupp. Hija meħtieġa informazzjoni dwar kif Unjoni li tħares 'il barra tista' tgħin biex tiżgura sostenibbiltà globali. Dan jinkludi t-tqajjim tal-għarfien dwar l-interdipendenza globali u li jintwera li l-iżvilupp huwa aktar minn sempliċiment għajnuna.
(16)
Ta' importanza essenzjali għall-impatt pożittiv tal-azzjoni tal-Unjoni għall-iżvilupp hija sa liema livell hija tgawdi minn appoġġ popolari u politiku wiesa' u tagħti prova tal-użu effettiv u effiċjenti tal-fondi pubbliċi biex jinkisbu riżultati għall-iżvilupp. Is-Sena Ewropea għandha, għalhekk, isservi ta' katalist biex titqajjem kuxjenza, inkluż permezz ta' dibattitu politiku pubbliku u l-edukazzjoni għall-iżvilupp, biex tinħoloq enerġija dinamika u għall-iskambju tal-aħjar prassi bejn l-Istati Membri, l-awtoritajiet lokali u reġjonali, is-soċjetà ċivili, is-settur privat, is-sħab soċjali u l-entitajiet internazzjonali u l-organizzazzjonijiet involuti fi kwistjonijiet tal-iżvilupp. Hija għandha tgħin biex tiġi ffukata l-attenzjoni politika u biex jiġi mmobilizzat kull min hu kkonċernat sabiex jiġu promossi azzjonijiet u inizjattivi ulterjuri kemm f'livell tal-Unjoni kif ukoll f'dak tal-Istati Membri, flimkien mal-benefiċjarji tal-għajnuna għall-iżvilupp u r-rappreżentanti tagħhom.
(17)
Is-Sena Ewropea għandha tqajjem kuxjenza dwar kull forma ta' diskriminazzjoni bbażata fuq is-sess li jiffaċċjaw in-nisa u t-tfajliet f'bosta reġjuni, partikolarment f'termini ta' aċċess għall-edukazzjoni, l-impjiegi u s-sistemi tal-kura tas-saħħa kif ukoll iż-żwieġ sfurzat, l-isfruttament sesswali u l-mutilazzjoni ġenitali u prattiki ħżiena oħra.
(18)
L-Ewrobarometru Speċjali 392 bl-isem “Solidarjetà li twassal madwar id-Dinja: l-Ewropej u l-għajnuna għall-iżvilupp”, ippubblikat f'Ottubru 2012, wera li 85 % taċ-ċittadini tal-Unjoni kienu favur li tingħata għajnuna lil nies f'pajjiżi sħab. Kif jingħad fir-rapport, minkejja l-klima ekonomika attwali, aktar minn sitta minn kull għaxar ċittadini jaħsbu li l-għajnuna għan-nies fil-pajjiżi sħab għandha tiżdied. Fl-istess ħin, dak ir-rapport wera b'mod ċar li hemm nuqqas ta' għarfien dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni, fatt li jindika l-ħtieġa ta' komunikazzjoni aħjar.
(19)
Il-koordinazzjoni effiċjenti bejn is-sħab kollha li jikkontribwixxu fil-livell tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali u lokali hija prerekwiżit fundamentali għal Sena Ewropea effettiva. Is-sħab lokali u reġjonali f'dan il-każ għandhom rwol partikolari fil-promozzjoni tal-politika għall-iżvilupp tal-Unjoni.
(20)
Il-kuntesti u s-sensitivitajiet nazzjonali soċjoekonomiċi u kulturali diversi jirrikjedu li xi attivitajiet tas-Sena Ewropea jkunu deċentralizzati fil-livell nazzjonali, skont l-Artikolu 58 tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4). Madankollu, l-iffissar tal-prijoritajiet politiċi fil-livell nazzjonali għandu jiġi kkoordinat mal-Kummissjoni bil-ħsieb li tkun iggarantita l-konsistenza mal-għanijiet strateġiċi tas-Sena Ewropea. Il-koordinazzjoni mill-qrib bejn l-attivitajiet tal-Kummissjoni u dawk tal-Istati Membri hija ta' importanza kbira sabiex jinħolqu sinerġiji u s-Sena Ewropea tkun suċċess.
(21)
Minbarra l-Istati Memrbi, il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet li għandhom jiġu ffinanzjati fil-qafas tas-Sena Ewropea għandha tkun miftuħa għall-pajjiżi kandidati li jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, skont il-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni. Għandha tiġi inkoraġġuta l-koordinazzjoni mal-miżuri nazzjonali, b'mod partikolari mal-programmi nazzjonali ta' Edukazzjoni u Sensibilizzazzjoni għall-Iżvilupp (DEAR). Il-livell u l-forma ta' involviment fis-Sena Ewropea għandu jibqa' fid-diskrezzjoni ta' kull Stat Membru.
(22)
Għandha tiġi żgurata konsistenza u kumplimentarjetà ma' leġiżlazzjoni u azzjonijiet tal-Unjoni, b'mod partikolari l-Istrument ta' Kooperazzjoni għall-Iżvilupp stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 233/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (5) inkluż il-programm DEAR, il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew ta' Viċinat u Sħubija stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 232/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (6) u strumenti oħra tal-Unjoni għall-finanzjament ta' azzjoni esterna, fejn ikunu rilevanti għall-politika tal-iżvilupp.
(23)
L-interessi finanzjarji tal-Unjoni għandhom jiġu mħarsa permezz ta' miżuri proporzjonali tul iċ-ċiklu tal-infiq kollu kemm hu, li jinkludi l-prevenzjoni, il-kxif u l-investigazzjoni ta' irregolaritajiet, l-irkupru ta' fondi mitlufa, imħallsa meta ma kinux dovuti jew użati b'mod ħażin u, fejn xieraq, pieni amministrattivi u finanzjarji skont ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
(24)
Sabiex l-attivitajiiet maħsuba għas-Sena Ewropea jkunu kemm jista' jkun effettivi u effiċjenti, huwa importanti li titwettaq sensiela ta' azzjonijiet preparatorji fl-2014.
(25)
Il-Kummissjoni diġà ħadet bosta miżuri li jippromwovu politiki ta' żvilupp u li jinfurmaw liċ-ċittadini tal-Unjoni dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tagħha. Dawk il-miżuri eżistenti għandhom jintużaw kemm jista' jkun għas-Sena Ewropea.
(26)
Ir-responsabbiltà primarja biex jitqajjem l-għarfien taċ-ċittadini fi kwistjonijiet ta' żvilupp tinsab f'idejn l-Istati Membri. L-azzjoni fil-livell tal-Unjoni tikkomplementa u tissuplimenta l-azzjonijiet meħuda fil-livell nazzjonali, reġjonali u lokali, kif enfasizzat fid-dikjarazzjoni politika ffirmata fit-22 ta' Ottubru 2008 mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni bl-isem “Nikkomunikaw l-Ewropa fi Sħubija”.
(27)
Peress li l-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni ma jistgħux jinkisbu b'mod suffiċjenti mill-Istati Membri minħabba l-ħtieġa ta' sħubiji multilaterali, ta' skambju transnazzjonali ta' informazzjoni u tas-sensibilizzazzjoni u t-tixrid ta' prassi tajba madwar l-Unjoni kollha, iżda jistgħu pjuttost, minħabba l-iskala tas-Sena Ewropea jinkisbu aħjar fil-livell tal-Unjoni, l-Unjoni tista' tadotta miżuri skont il-prinċipju ta' sussidjarjetà, kif stabbilit fl-Artikolu 5 TUE. Skont il-prinċipju ta' proporzjonalità, kif stabbilit fl-istess Artikolu, din id-deċiżjoni ma tmurx lilhinn minn dak li hu meħtieġ biex jintlaħqu dawk l-għanijiet,
ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Suġġett
Is-sena 2015 għandha tiġi ddikjarata bħala “Is-Sena Ewropea għall-Iżvilupp” (“Is-Sena Ewropea”).
Il-motto tas-Sena Ewropea għandu jkun “Id-dinja tagħna, id-dinjità tagħna, il-ġejjieni tagħna”.
Artikolu 2
Għanijiet
L-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom ikunu:
(a)
li ċ-ċittadini tal-Unjoni jiġu infurmati dwar il-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni u tal-Istati Membri, b'enfasi fuq ir-riżultati li l-Unjoni, b'ħidma flimkien mal-Istati Membri, kisbet bħala attur globali u li se tkompli tagħmel dan f'konformità mad-diskussjonijiet l-aktar riċenti dwar il-qafas ġenerali ta' wara l-2015;
(b)
li jitrawwem involviment dirett, ħsieb kritiku u interess attiv taċ-ċittadini u l-partijiet interessati tal-Unjoni fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp, inkluż fit-tfassil u l-implimentazzjoni tal-politika; kif ukoll
(c)
li jitqajjem għarfien dwar il-benefiċċji tal-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni mhux biss għall-benefiċjarji tal-assistenza għall-iżvilupp tal-Unjoni iżda wkoll għaċ-ċittadini tal-Unjoni u li jinkiseb fehim usa' tal-koerenza tal-politika għall-iżvilupp, kif ukoll biex jitrawwem, fost iċ-ċittadini fl-Ewropa u n-nies f'pajjiżi li qed jiżviluppaw, sens ta' responsabbiltà konġunta, solidarjetà u opportunità f'dinja li dejjem qed tinbidel u ssir dejjem aktar indipendenti.
Artikolu 3
Miżuri
1. Il-miżuri meħuda sabiex jinkisbu l-għanijiet tas-Sena Ewropea għandhom jinkludu l-miżuri li ġejjin, li jistgħu jkunu organizzati fil-livelli tal-Unjoni, nazzjonali, reġjonali jew lokali, kif jingħad fl-Anness, u ma' pajjiżi sħab, skont l-Artikolu 6(5):
(a)
kampanji ta' komunikazzjoni biex jinxterdu l-messaġġi ewlenin immirati lejn il-pubbliku ġenerali u lejn udjenzi aktar speċifiċi, b'mod partikolari żgħażagħ u gruppi oħra fil-mira ewlenin, inkluż permezz tal-mezzi ta' komunikazzjoni soċjali;
(b)
l-organizzazzjoni ta' konferenzi, avvenimenti u inizjattivi mal-partijiet interessati rilevanti kollha, illi tiġi promossal-parteċipazzjoni attiva u d-dibattitu, u biex titqajjem kuxjenza fil-livelli kollha;
(c)
jittieħdu miżuri konkreti fl-Istati Membri mmirati lejn il-promozzjoni tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, b'mod partikolari permezz tal-edukazzjoni għall-iżvilupp, l-iskambju ta' informazzjoni u l-kondiviżjoni tal-esperjenza u l-prassi tajba fost amministrazzjonijiet nazzjonali, reġjonali jew lokali, u organizzazzjonijiet oħra; u
(d)
it-twettiq ta' studji u stħarriġ u t-tixrid tar-riżultati tagħhom.
2. Il-Kummissjoni tista' tidentifika miżuri oħrajn li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-Sena Ewropea u tista' tippermetti li l-isem tas-Sena Ewropea u l-motto jintużaw fil-promozzjoni ta' dawk il-miżuri sakemm dawn ikunu jikkontribwixxu biex jinkisbu dawk l-għanijiet.
Artikolu 4
Il-koordinazzjoni mal-Istati Membri
1. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex kull wieħed minnhom jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem ta' dak l-Istat Membru fis-Sena Ewropea. L-Istati Membrigħandhom jinformaw lill-Kummissjoni bi kwalunkwe ħatra bħal din.
2. Il-koordinaturi nazzjonali, f'koordinazzjoni mill-qrib mal-Kummissjoni, għandhom jikkonsultaw u jikkooperaw ma' firxa wiesgħa ta' partijiet interessati, inklużi s-soċjetà ċivili u s-settur privat, il-parlamenti nazzjonali, is-sħab soċjali, u, fejn xieraq, aġenziji nazzjonali, l-Istat federali jew il-livell tal-gvern subnazzjonali, inklużi l-awtoritajiet reġjonali u lokali u fejn applikabbli pajjiżi u territorji extra-Ewropej assoċjati jew punti ta' kuntatt għall-programmi rilevanti tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Istati Membri biex jibagħtulha, sal-1 ta' Settembru 2014, il-programm ta' ħidma tagħhom, li għandu jippreżenta d-dettalji dwar l-attivitajiet nazzjonali ippjanati għas-Sena Ewropea, skont l-għanijiet tas-Sena Ewropea u d-dettalji tal-miżuri li jinsabu fl-Anness.
4. Qabel ma tapprova l-programmi ta' ħidma, il-Kummissjoni għandha tivverifika li dawk l-attivitajiet jikkonformaw, f'konformità mar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 u r-Regolament ta' Delega tal-Kummissjoni (UE) Nru 1268/2012 (7), mal-għanijiet tas-Sena Ewropea.
Artikolu 5
Parteċipazzjoni
Il-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tas-Sena Ewropea li għandhom jiġu ffinanzjati mill-baġit tal-Unjoni għandha tkun miftuħa għall-Istati Membri u l-pajjiżi kandidati li jkunu qed jibbenefikaw minn strateġija ta' qabel l-adeżjoni, bi qbil mal-prinċipji ġenerali u t-termini u l-kundizzjonijiet ġenerali għall-parteċipazzjoni ta' dawk il-pajjiżi fi programmi tal-Unjoni stabbiliti fil-ftehimiet qafas rispettivi u f'deċiżjonijiet tal-Kunsill ta' Assoċjazzjoni.
Artikolu 6
Il-koordinazzjoni fil-livell tal-Unjoni u l-implimentazzjoni
1. Il-Kummissjoni għandha timplimenta din id-Deċiżjoni fil-livell tal-Unjoni, partikolarment billi taddotta d-deċiżjonijiet ta' finanzjament meħtieġa skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament tal-azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, jiġifieri l-Istrument ta' Finanzjament tal-Kooperazzjoni għall-Iżvilupp, l-Istrument Ewropew għad-Demokrazija u għad-Drittijiet tal-Bniedem għall-perjodu 2014-2020, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 235/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (8), l-Istrument Ewropew tal-Viċinat, l-Istrument li jikkontribwixxi għall-Istabbiltà u l-Paċi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 230/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (9), l-Istrument għall-Assistenza ta' Qabel l-Adeżjoni, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 231/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (10), u l-Istrument ta' Sħubija għall-kooperazzjoni ma' pajjiżi terzi, kif stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 234/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (11) (“l-istrumenti għall finanzjament ta' azzjoni esterna”).
2. Il-Kummissjoni flimkien mas-Servizz Ewropew għall-Azzjoni Esterna (SEAE) għandha tikkoopera mill-qrib mal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Istati Membri, il-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew, il-Kumitat tar-Reġjuni u l-korpi u l-assoċjazzjonijiet attivi fi kwistjonijiet ta' żvilupp fil-livell tal-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni torganizza laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali biex tikkoordina l-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea u biex isir skambju tat-tagħrif dwar l-implimentazzjoni fil-livell tal-Unjoni u dak nazzjonali. Il-Kummissjoni tista' tistieden rappreżentanti tas-soċjetà ċivili u tal-awtoritajiet reġjonali u lokali kif ukoll membri tal-Parlament Ewropew biex jattendu għal dawk il-laqgħat bħala osservaturi.
4. Il-Kummissjoni għandha torganizza laqgħat tal-partijiet interessati rilevanti kollha involuti fil-kooperazzjoni għall-iżvilupp tal-Unjoni biex jassistuha fl-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea fil-livell tal-Unjoni. Il-koordinaturi nazzjonali għandhom ikunu mistiedna għal dawk il-laqgħat.
5. Il-Kummissjoni għandha tagħmel is-Sena Ewropea prijorità fl-attivitajiet ta' komunikazzjoni tar-Rappreżentanzi tagħha fl-Istati Membri u d-Delegazzjonijiet tal-UE f'pajjiżi sħab. Bil-għan li jipparteċipaw f'attivitajiet relatati mas-Sena Ewropea, kemm jekk dawk l-attivitajiet isiru fl-Unjoni u kemm jekk isiru fil-pajjiżi terzi, sħab fl-iżvilupp f'pajjiżi terzi għandhom ikunu appoġġjati minn Delegazzjonijiet tal-UE filwaqt li l-pajjiżi u territorji extra-Ewropej għandhom ikunu appoġġjati permezz ta' kanali istituzzjonali xierqa.
6. Is-SEAE u d-Delegazzjonijiet tal-UE għandhom jagħmlu s-Sena Ewropea parti integrali mill-attivitajiet ta' informazzjoni u komunikazzjoni li jkunu għaddejjin.
Artikolu 7
Konsistenza u kumplimentarjetà
Skont ir-Regolamenti li jistabbilixxu l-istrumenti għall-finanzjament ta' azzjoni esterna rilevanti għall-azzjonijiet ikkonċernati, il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni jkunu konsistenti ma' kwalunkwe miżuri oħrajn tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali li jgħinu fil-kisba tal-għanijiet tas-Sena Ewropea, u jkunu jikkomplementaw bis-sħiħ il-miżuri eżistenti tal-Unjoni, nazzjonali u reġjonali.
Artikolu 8
Dispożizzjonijiet speċifiċi dwar sostenn finanzjarju u mhux finanzjarju
1. Il-miżuri li min-natura tagħhom huma mifruxa mal-Unjoni kollha, u li huma msemmija fil-Parti A tal-Anness, għandhom iwasslu għal proċedura ta' sejħa għall-offerti jew għal għotjiet iffinanzjati mill-Unjoni skont it-Titoli V u VI tar-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012.
2. Il-miżuri li jkunu min-natura tagħhom mifruxa mal-Unjoni kollha, imsemmija fil-Parti B tal-Anness, jistgħu jiġu kofinanzjati mill-Unjoni.
3. Il-Kummissjoni tista' tagħti kofinanzjament lil kull koordinatur nazzjonali skont il-proċedura stabbilita fil-Parti C tal-Anness.
4. Fejn xieraq, u bla ħsara għall-għanijiet u l-baġit tagħhom, il-programmi eżistenti li jikkontribwixxu għall-promozzjoni tal-iżvilupp jistgħu jsostnu s-Sena Ewropea. Barra minn hekk, l-isforzi eċċezzjonali mill-Istati Membri fil-ġestjoni ta' avvenimenti internazzjonali relatati mal-iżvilupp jew ħidmiet internazzjonali għall-iżvilupp jistgħu jiġu kkunsidrati wkoll fil-programmi ta' ħidma nazzjonali.
5. Il-Kummissjoni tista' tagħti appoġġ mhux finanzjarju għal attivitajiet li jsiru minn organizzazzjonijiet pubbliċi u privati u li jkunu konformi mal-Artikolu 3(2).
6. Biex il-miżuri jitqiesu bħala eliġibbli għall-finanzjament taħt din id-Deċiżjoni huma għandhom ikunu rekwiżiti li jagħmlu użu effettiv ta' nfiq pubbliku, biex jagħtu valur miżjud, u jkunu orjentati lejn ir-riżultati.
Artikolu 9
Il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Unjoni
1. Il-Kummissjoni għandha tieħu miżuri xierqa sabiex tiżgura li, meta jiġu implimentati azzjonijiet iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni, l-interessi finanzjarji tal-Unjoni jiġu mħarsa bl-applikazzjoni ta' miżuri preventivi kontra l-frodi, il-korruzzjoni u kwalunkwe attività illegali oħra, b'verifiki u spezzjonijiet effettivi u, jekk jiġu skoperti irregolaritajiet, bl-irkupru tal-ammonti li jkunu tħallsu mingħajr ma kienu dovuti u, fejn xieraq, b'penalitajiet amministrattivi u finanzjarji effikaċi, proporzjonali u dissważivi.
2. Il-Kummissjoni jew ir-rappreżentanti tagħha u l-Qorti tal-Awdituri għandu jkollhom is-setgħa tal-awditjar, abbażi ta' dokumenti u kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, fuq il-benefiċjarji tal-għotjiet, il-kuntratturi u s-sottokuntratturi kollha, li rċevew fondi tal-Unjoni taħt din id-Deċiżjoni.
3. L-Uffiċċju Ewropew ta' Kontra l-Frodi (OLAF) jista' jwettaq investigazzjonijiet, inklużi kontrolli u spezzjonijiet fuq il-post, skont id-dispożizzjonijiet u l-proċeduri stabbiliti fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 (12) u fir-Regolament (UE, Euratom) Nru 883/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13) bil-għan li jiġi stabbilit jekk kienx hemm frodi, korruzzjoni jew xi attività illegali oħra li taffettwa l-interessi finanzjarji tal-Unjoni b'konnessjoni ma' xi ftehim jew deċiżjoni ta' għotja jew ta' xi kuntratt iffinanzjati taħt din id-Deċiżjoni.
Artikolu 10
Rappurtar u valutazzjoni
Sal-31 ta' Diċembru 2016, il-Kummissjoni għandha tippreżenta rapport lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew u lill-Kumitat tar-Reġjuni dwar l-implimentazzjoni, ir-riżultati u l-valutazzjoni ġenerali tal-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni sabiex tipprepara azzjoni ta' segwitu xierqa.
Artikolu 11
Dħul fis-seħħ
Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Strasburgu, is-16 ta' April 2014.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 474/2013 НА КОМИСИЯТА
от 7 май 2013 година
за вписване на название в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [Salmerino del Trentino (ЗГУ)]
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по- специално член 52, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1151/2012 влезе в сила на 3 януари 2013 г. Той отмени и замени Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (2).
(2)
В съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 заявката за регистрация на названието „Salmerino del Trentino“, подадена от Италия, бе публикувана в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Тъй като Комисията не е получила никакви възражения съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 510/2006, названието следва да се регистрира,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регистрира се названието, посочено в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 май 2013 година.


Input:
ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/197
z dnia 5 lutego 2015 r.
zatwierdzające inną niż nieznaczna zmianę elementów specyfikacji nazwy zarejestrowanej w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych [Aglio Bianco Polesano (ChNP)]
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 52 ust. 2,
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
Zgodnie z art. 53 ust. 1 akapit pierwszy rozporządzenia (UE) nr 1151/2012 Komisja rozpatrzyła wniosek o zatwierdzenie zmiany specyfikacji chronionej nazwy pochodzenia „Aglio Bianco Polesano” zarejestrowanej na podstawie rozporządzenia Komisji (WE) nr 1175/2009 (2).
(2)
Ponieważ proponowana zmiana nie jest nieznaczna w rozumieniu art. 53 ust. 2 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012, Komisja opublikowała wniosek o wprowadzenie zmiany zgodnie z art. 50 ust. 2 lit. a) wymienionego rozporządzenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej (3).
(3)
Ponieważ do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 51 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012, wymienioną zmianę specyfikacji należy zatwierdzić,
PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
Artykuł 1
Zatwierdza się zmianę specyfikacji opublikowaną w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej dotyczącą nazwy „Aglio Bianco Polesano” (ChNP).
Artykuł 2
Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 5 lutego 2015 r.


Input:
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 1186/2014
tat-3 ta' Novembru 2014
li jistabbilixxi d-dazji tal-importazzjoni fis-settur taċ-ċereali applikabbli mill-4 ta' Novembru 2014
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (UE) Nru 1308/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-17 ta' Diċembru 2013 li jistabbilixxi organizzazzjoni komuni tas-swieq fi prodotti agrikoli u li jħassar ir-Regolamenti tal-Kunsill (KEE) Nru 922/72, (KEE) Nru 234/79, (KE) Nru 1037/2001 u (KE) Nru 1234/2007 (1), u b'mod partikulari l-Artikolu 183 tiegħu,
Billi:
(1)
L-Artikolu 1(1) tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 642/2010 (2) jipprevedi li, għall-prodotti li jaqgħu taħt il-kodiċijiet tan-NM 1001 11 00, 1001 19 00, dak li kien il-kodiċi ex 1001 91 20 [il-qamħ komuni għaż-żrigħ], dak li kien il-kodiċi ex 1001 99 00 [il-qamħ komuni ta' kwalità għolja minbarra dak għaż-żrigħ], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 u 1007 90 00, id-dazju tal-importazzjoni huwa daqs il-prezz tal-intervent li jgħodd għal dawn il-prodotti fil-waqt tal-importazzjoni tagħhom, biż-żieda ta' 55 % u bit-tnaqqis tal-prezz tal-importazzjoni tas-CIF applikabbli għall-kunsinna kkonċernata. Madankollu, dan id-dazju ma jistax jaqbeż ir-rata tad-dazju tat-Tariffa Doganali Komuni.
(2)
L-Artikolu 1(2) tar-Regolament (UE) Nru 642/2010 jipprevedi li, għall-finijiet tal-kalkolu tad-dazju tal-importazzjoni msemmi fil-paragrafu 1 ta' dak l-Artikolu, kull tant żmien għandhom jiġu stabbiliti prezzijiet rappreżentattivi tal-importazzjoni tas-CIF għall-prodotti kkonċernati.
(3)
Skont l-Artikolu 2(1) tar-Regolament (UE) Nru 642/2010, il-prezz tal-importazzjoni li għandu jintuża għall-kalkolu tad-dazju tal-importazzjoni tal-prodotti msemmija fl-Artikolu 1(1) ta' dak ir-Regolament huwa l-prezz rappreżentattiv tal-importazzjoni tas-CIF tal-ġurnata stabbilit skont il-metodu previst fl-Artikolu 5 ta' dak ir-Regolament.
(4)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti d-dazji tal-importazzjoni għall-perjodu li jibda fl-4 ta' Novembru 2014, li jkunu applikabbli sa ma jidħlu fis-seħħ dazji tal-importazzjoni ġodda.
(5)
Skont l-Artikolu 2(2) tar-Regolament (UE) Nru 642/2010, jeħtieġ li dan ir-Regolament jidħol fis-seħħ dakinhar tal-pubblikazzjoni tiegħu,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Mill-4 ta' Novembru 2014, id-dazji tal-importazzjoni fis-settur taċ-ċereali msemmija fl-Artikolu 1(1) tar-Regolament (UE) Nru 642/2010 għandhom ikunu stabbiliti fl-Anness I ta' dan ir-Regolament abbażi tal-fatturi msemmija fl-Anness II.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' Novembru 2014.


Input:
DIRETTIVA 2013/9/UE DELLA COMMISSIONE
dell'11 marzo 2013
che modifica l’allegato III della direttiva 2008/57/CE del Parlamento europeo e del Consiglio relativa all’interoperabilità del sistema ferroviario comunitario
(Testo rilevante ai fini del SEE)
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell’Unione europea,
vista la direttiva 2008/57/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 giugno 2008, relativa all’interoperabilità del sistema ferroviario comunitario (1), in particolare l’articolo 30, paragrafo 3,
considerando quanto segue:
(1)
Le misure intese a modificare elementi non essenziali della direttiva 2008/57/CE e concernenti l’adeguamento degli allegati da II a IX della stessa, devono essere adottate in conformità alla procedura di regolamentazione con controllo di cui all’articolo 29, paragrafo 4, della direttiva 2008/57/CE.
(2)
La convenzione delle Nazioni Unite sui diritti delle persone con disabilità, di cui l’Unione europea è firmataria (2), definisce, all’articolo 3, l’accessibilità quale uno dei suoi principi generali e obbliga, all’articolo 9, gli Stati firmatari ad adottare misure adeguate a garantire alle persone con disabilità l’accesso su base di uguaglianza con gli altri. Queste misure includono l’identificazione e l’eliminazione di ostacoli e barriere all’accessibilità e si applicano, tra l’altro, ai trasporti. A norma dell’articolo 216, paragrafo 2, del TFUE, gli accordi conclusi dall’Unione vincolano le sue istituzioni e i suoi Stati membri, e la direttiva 2008/57/CE, quale strumento di diritto derivato dell’Unione europea, è soggetta agli obblighi derivanti dalla convenzione.
(3)
Il regolamento (CE) n. 1371/2007 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 23 ottobre 2007, relativo ai diritti e agli obblighi dei passeggeri nel trasporto ferroviario (3), stabilisce, al considerando 10, che le persone con disabilità e le persone a mobilità ridotta hanno gli stessi diritti di tutti gli altri cittadini per quanto concerne la libera circolazione, la libertà di scelta e la non discriminazione e che dovrebbero poter accedere al trasporto ferroviario a condizioni analoghe a quelle degli altri cittadini. L’articolo 21 del regolamento obbliga le imprese ferroviarie e i gestori delle stazioni a garantire, mediante il rispetto delle STI per le persone a mobilità ridotta, l’accessibilità delle stazioni, delle banchine, del materiale rotabile e degli altri servizi alle persone con disabilità o a mobilità ridotta.
(4)
È necessario adeguare l’allegato III della direttiva 2008/57/CE, al fine di inserirvi un riferimento esplicito all’accessibilità. L’accessibilità è un requisito essenziale che costituisce un obbligo generale per garantire l’interoperabilità del sistema ferroviario e che si applica nello specifico ai sottosistemi infrastrutture, materiale rotabile, esercizio e applicazioni telematiche per i passeggeri. Occorre pertanto modificare di conseguenza l’allegato III della direttiva 2008/57/CE.
(5)
Le misure di cui alla presente direttiva non pregiudicano in alcun modo il principio di attuazione graduale stabilito nella direttiva 2008/57/CE, in particolare che i sottosistemi indicati in una STI possono essere ottenuti gradualmente entro un lasso di tempo ragionevole e che ciascuna STI dovrebbe indicare una strategia di attuazione, al fine di passare gradualmente dalla situazione attuale alla situazione finale nella quale la conformità alle STI sarà la norma.
(6)
Le misure di cui alla presente direttiva sono coerenti con un approccio volto a permettere l’accesso a pari condizioni mediante l’applicazione di soluzioni tecniche o misure operative oppure di entrambe.
(7)
Le misure di cui alla presente direttiva sono conformi al parere del comitato istituito ai sensi dell’articolo 29, paragrafo 1, della direttiva 2008/57/CE,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA:
Articolo 1
L’allegato III della direttiva 2008/57/CE, che stabilisce i Requisiti Essenziali, è così modificato:
1)
alla Sezione 1 sono aggiunti i seguenti paragrafi:
«1.6 Accessibilità
1.6.1.
I sottosistemi «infrastrutture» e «materiale rotabile» devono essere accessibili alle persone con disabilità e alle persone a mobilità ridotta, in modo da garantire l’accesso su base di uguaglianza con gli altri mediante la prevenzione o la rimozione delle barriere e attraverso altre misure adeguate. Ciò comprende la progettazione, la costruzione, il rinnovo, la ristrutturazione, la manutenzione e l’esercizio delle pertinenti parti dei sottosistemi cui il pubblico ha accesso.
1.6.2.
I sottosistemi «esercizio» e «applicazioni telematiche per i passeggeri» devono offrire la funzionalità necessaria per facilitare l’accesso alle persone con disabilità e alle persone a mobilità ridotta, in modo da assicurare l’accesso su base di uguaglianza con gli altri mediante la prevenzione o la rimozione degli ostacoli e attraverso altre misure adeguate.»
2)
al punto 2.1 della Sezione 2 è aggiunto il seguente paragrafo:
«2.1.2. Accessibilità
2.1.2.1.
I sottosistemi «infrastrutture» cui il pubblico ha accesso devono essere accessibili alle persone con disabilità e alle persone a mobilità ridotta conformemente al punto 1.6.»
3)
al punto 2.4 della Sezione 2 è aggiunto il seguente paragrafo:
«2.4.5. Accessibilità
2.4.5.1.
I sottosistemi «materiale rotabile» cui il pubblico ha accesso devono essere accessibili alle persone con disabilità e alle persone a mobilità ridotta conformemente al punto 1.6.»
4)
al punto 2.6 della Sezione 2 è aggiunto il seguente paragrafo:
«2.6.4. Accessibilità
2.6.4.1.
Occorre adottare le misure adeguate per garantire che le norme operative offrano la funzionalità necessaria a garantire l’accessibilità per le persone con disabilità e per le persone a mobilità ridotta.»
5)
al punto 2.7 della Sezione 2 è aggiunto il seguente paragrafo:
«2.7.5. Accessibilità
2.7.5.1.
Occorre adottare le misure adeguate per garantire che le applicazioni telematiche per i passeggeri offrano la funzionalità necessaria a garantire l’accessibilità per le persone con disabilità e per le persone a mobilità ridotta.»
Articolo 2
1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva entro il 1o gennaio 2014. Essi comunicano immediatamente alla Commissione il testo di tali disposizioni.
Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate di un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalità del riferimento sono decise dagli Stati membri.
2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle disposizioni essenziali di diritto interno adottate nella materia disciplinata dalla presente direttiva.
3. Gli obblighi di recepimento e attuazione della presente direttiva non si applicano alla Repubblica di Cipro e alla Repubblica di Malta fintantoché non sarà istituito un sistema ferroviario all’interno dei rispettivi territori.
Articolo 3
La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
Articolo 4
Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva.
Fatto a Bruxelles, l'11 marzo 2013


Input:
ROZHODNUTIE RADY
z 13. januára 2014,
ktorým sa vymenúva švédsky člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
(2014/10/EÚ)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 302,
so zreteľom na návrh švédskej vlády,
so zreteľom na stanovisko Európskej komisie,
keďže:
(1)
Rada 13. septembra 2010 prijala rozhodnutie 2010/570/EÚ, Euratom, ktorým sa vymenúvajú členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).
(2)
V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Ellen NYGRENOVEJ sa uvoľnilo miesto člena Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Pani Lise-Lotte LENBERGOVÁ sa vymenúva za členku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 20. septembra 2015.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
V Bruseli 13. januára 2014


Input:
REGOLAMENT TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 486/2014
tat-12 ta' Mejju 2014
li jirtira l-approvazzjoni tas-sustanza attiva ossidu tal-fenbutatin, skont ir-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar it-tqegħid fis-suq ta' prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti, u li jemenda r-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 540/2011
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 1107/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-21 ta' Ottubru 2009 dwar it-tqegħid fis-suq ta' prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti u li jħassar id-Direttivi tal-Kunsill 79/117/KEE u 91/414/KEE (1), u b'mod partikolari t-tieni alternattiva tal-Artikolu 21(3) u l-Artikolu 78(2) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Direttiva tal-Kummissjoni 2011/30/UE (2) tinkludi l-ossidu tal-fenbutatin bħala sustanza attiva fl-Anness I tad-Direttiva tal-Kunsill 91/414/KEE (3) bil-kundizzjoni li l-Istati Membri kkonċernati jiżguraw li l-applikant, li fuq talba tiegħu ġie inkluż l-ossidu tal-fenbutatin, jipprovdi iktar informazzjoni konfermatorja dwar il-potenzjal ġenotossikoloġiku u r-rilevanza ekotossikoloġika tal-impurità SD 31723 u l-ispettri, l-istabbiltà waqt il-ħżin u l-metodi ta' analiżi fil-formulazzjoni sal-31 ta' Mejju 2013.
(2)
Is-sustanzi attivi li kienu inklużi fl-Anness I tad-Direttiva 91/414/KEE jitqiesu bħala approvati skont ir-Regolament (KE) Nru 1107/2009 u huma elenkati fil-Parti A tal-Anness tar-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 540/2011 (4).
(3)
L-applikant, li fuq talba tiegħu l-ossidu tal-fenbutatin kien ġie approvat, ma ppreżentax informazzjoni konfermatorja sal-iskadenza tal-31 ta' Mejju 2013. Permezz ta' ittra tas-27 ta' Ġunju 2013 informa lill-Kummissjoni bl-intenzjoni tiegħu li ma jippreżentax tali informazzjoni.
(4)
B'hekk huwa xieraq li tiġi rtirata l-approvazzjoni tal-ossidu tal-fenbutatin.
(5)
Għalhekk id-Direttiva tal-Kummissjoni 2011/30/UE għandha titħassar.
(6)
L-Anness tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 540/2011 għandu għalhekk jiġi emendat kif xieraq.
(7)
L-Istati Membri għandhom jingħataw żmien biex jirtiraw l-awtorizzazzjonijiet tal-prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti li fihom l-ossidu tal-fenbutatin.
(8)
Għal prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti li fihom l-ossidu tal-fenbutatin, meta l-Istati Membri jagħtu xi perjodu ta' grazzja skont l-Artikolu 46 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009, dan il-perjodu għandu jiskadi sa mhux aktar tard minn tmintax-il xahar wara d-dħul fis-seħħ ta' dan ir-Regolament.
(9)
Il-miżuri stipulati f'dan ir-Regolament huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Irtirar tal-approvazzjoni
L-approvazzjoni tas-sustanza attiva ossidu tal-fenbutatin qed tiġi rtirata.
Artikolu 2
Tħassir tad-Direttiva 2011/30/UE
Id-Direttiva 2011/30/UE tħassret.
Artikolu 3
Emenda tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 540/2011
Fil-Parti B tal-Anness tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 540/2011, ringiela 331, ossidu tal-fenbutatin, jitħassar.
Artikolu 4
Miżuri tranżitorji
l-Istati Membri għandhom jirtiraw l-awtorizzazzjonijiet għall-prodotti għall-protezzjoni tal-pjanti li fihom l-ossidu tal-fenbutatin bħala sustanza attiva sat-2 ta' Diċembru 2014.
Artikolu 5
Perjodu ta' grazzja
Kwalunkwe perjodu ta' grazzja mogħti mill-Istati Membri b'konformità mal-Artikolu 46 tar-Regolament (KE) Nru 1107/2009 għandu jkun qasir kemm jista' jkun u għandu jiskadi sa mhux aktar tard mit-2 ta' Diċembru 2015.
Artikolu 6
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara dak tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, it-12 ta' Mejju 2014.


Input:
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 8 noiembrie 2013
de modificare a Deciziei 2006/944/CE pentru a include nivelul emisiilor alocate Republicii Croația în temeiul Protocolului de la Kyoto
[notificată cu numărul C(2013) 7489]
(2013/644/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Actul de aderare a Republicii Croația, în special articolul 50,
întrucât:
(1)
Decizia 2006/944/CE a Comisiei (1) stabilește nivelurile de emisii pentru anul de referință alocate Uniunii și statelor sale membre pentru perioada de cinci ani din cadrul primei perioade de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto. Aceste niveluri de emisie, definite în anexa la decizia respectivă, au fost stabilite ca urmare a finalizării revizuirilor efectuate în temeiul articolului 8 din Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice.
(2)
Revizuirea nivelului de emisii din anul de referință pentru Croația a fost finalizată la 26 august 2009. Raportul acestei revizuiri a ridicat o problemă de punere în aplicare cu privire la cantitatea atribuită Croației. La 8 februarie 2012, Comitetul de control privind respectarea dispozițiilor din cadrul Protocolului de la Kyoto a stabilit că problema de punere în aplicare a fost rezolvată și, prin urmare, au fost stabilite valorile finale ale nivelului de emisii alocate Croației.
(3)
În urma aderării Republicii Croația la Uniunea Europeană la data de 1 iulie 2013, anexa la Decizia 2006/944/CE ar trebui să includă, de asemenea, nivelul de emisii alocate Croației în temeiul Protocolului de la Kyoto.
(4)
Decizia 2006/944/CE ar trebui modificată în consecință,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În anexa la Decizia 2006/944/CE, după mențiunea referitoare la Estonia se introduce următorul text:
„Croația
148 778 503”
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2013.


Input:
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1097/2012 AL COMISIEI
din 23 noiembrie 2012
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 142/2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată în ceea ce privește expedierea subproduselor de origine animală și a produselor derivate între statele membre
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (1), în special articolul 21 alineatul (5) litera (a), articolul 23 alineatul (3) și articolul 48 alineatul (2),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 stabilește normele publice și sanitare aplicabile subproduselor de origine animală și produselor derivate cu scopul de a preveni și a reduce la minimum riscurile pe care produsele respective le pot prezenta pentru sănătatea publică și sănătatea animalelor. De asemenea, acesta stabilește norme pentru introducerea pe piață a subproduselor de origine animală și a produselor derivate.
(2)
Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (2) stabilește norme de aplicare pentru Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, inclusiv norme privind înregistrarea operatorilor, conținutul documentelor comerciale care însoțesc transporturile de subproduse de origine animală și de produse derivate în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre, precum și formatul formularului de notificare care trebuie să fie transmis pentru anumite subproduse de origine animală și produse derivate, în conformitate cu articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.
(3)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, operatorii asigură trasabilitatea subproduselor de origine animală și a produselor derivate în toate stadiile lanțului de colectare, producție, utilizare și eliminare, astfel încât să fie evitate orice perturbări inutile ale pieței interne în eventualitatea unor evenimente legate de riscuri efective sau potențiale pentru sănătatea publică sau animală.
(4)
Operatorii trebuie să se asigure că activitățile care intră în domeniul de aplicare al legislației privind subprodusele de origine animală sunt înregistrate sau autorizate. Cu toate acestea, manipularea unor cantități mici de materiale de categoriile 2 și 3 poate prezenta un risc neglijabil în cazul în care acestea provin din zone în care nu a fost notificată nicio boală transmisibilă la om sau la animale. Statele membre ar trebui, prin urmare, să fie autorizate să permită anumite activități fără înregistrare, astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. O astfel de derogare trebuie să se limiteze doar la activitățile referitoare la furnizarea directă de produse în regiunea utilizatorului final, pe piața locală sau către unitățile locale de comerț cu amănuntul.
(5)
Fiecare lot de subproduse de origine animală sau de produse derivate care urmează să fie comercializat între statele membre trebuie să fie însoțit de un document comercial. Cu toate acestea, este necesar să se modifice și să se extindă cerințele actuale privind documentul comercial, pentru a se garanta că acesta include toate informațiile necesare privind manipularea, tratarea și utilizarea preconizată sau eliminarea în condiții de siguranță a materialului în cauză.
(6)
Operatorii trebuie să precizeze pe documentul comercial anumite informații privind lotul, în special categoria de subproduse de origine animală sau de produse derivate, natura produsului și tipul de tratament. În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 142/2011, nu este necesar să se emită un document comercial pentru produsele derivate care au fost declarate ca punct final al lanțului de producție. De asemenea, poate fi eliminată trimiterea la standardele de prelucrare din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Prin urmare, este necesar să se modifice anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011.
(7)
Unele subproduse de origine animală și produse derivate menționate la articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 trebuie să fi fost autorizate în prealabil de către autoritatea competentă a statului membru de destinație la momentul depunerii cererii de către operator. Anexa XVI la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 stabilește un format standard pentru autorizarea expedierii de subproduse de origine animală și de produse derivate către un alt stat membru. Formatul respectiv ar trebui să fie modificat pentru a include informații cu privire la termenul de valabilitate a autorizațiilor, volumul sau masa lotului, numele și adresa expeditorului, originea subproduselor de origine animală, precum și la locul de destinație al lotului. Prin urmare, este necesar să se modifice anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 142/2011.
(8)
Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 142/2011 trebuie modificat în consecință.
(9)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) nr. 142/2011 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 20, alineatul (4) litera (c) se înlocuiește cu următorul text:
„(c)
operatorii care transportă lână și păr uscate și netratate, cu condiția ca acestea să fie închise în ambalaje sigure și să fie expediate direct către o instalație care fabrică produse derivate destinate utilizărilor în afara lanțului alimentar animal sau către o instalație care efectuează operațiuni intermediare, în condiții care să permită evitarea propagării de agenți patogeni;
(d)
operatorii care utilizează cantități mici de materiale de categoriile 2 și 3 menționate la articolele 9 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, sau de produse derivate din acestea, în scopul furnizării directe a produselor în regiunea utilizatorului final, pe piața locală sau către unitățile locale de comerț cu amănuntul, în cazul în care autoritatea competentă consideră că o astfel de activitate nu prezintă niciun risc de răspândire a unei boli grave transmisibile la om sau la animale; prezenta literă nu se aplică în cazul în care materialele respective sunt utilizate ca hrană pentru animalele de fermă, altele decât animalele pentru blană.”
2.
Anexele VIII și XVI se modifică în conformitate cu textul din anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 23 noiembrie 2012.


Input:
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1302/2013
zo 17. decembra 2013,
ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1082/2006 o Európskom zoskupení územnej spolupráce (EZÚS), pokiaľ ide o vyjasnenie, zjednodušenie a zlepšenie zakladania a fungovania takýchto zoskupení
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 tretí odsek,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
zo zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) Komisia 29. júla 2011 prijala správu o uplatňovaní uvedeného nariadenia adresovanú Európskemu parlamentu a Rade. Komisia v tejto správe oznámila svoj zámer navrhnúť obmedzený počet úprav nariadenia (ES) č. 1082/2006 s cieľom uľahčiť zakladanie a fungovanie EZÚS a zároveň navrhla objasniť niektoré existujúce ustanovenia. Mali by sa odstrániť prekážky zakladania nových EZÚS a zároveň by sa mala zachovať kontinuita fungovania existujúcich EZÚS a uľahčiť ich prevádzka, aby sa tak umožnilo širšie využitie EZÚS s cieľom prispieť k lepšej politickej súdržnosti a spolupráci medzi verejnými orgánmi bez vytvárania dodatočnej záťaže pre vnútroštátnu verejnú správu alebo správu Únie.
(2)
Založenie EZÚS je záležitosť, o ktorej by mali rozhodnúť jej členovia a ich národné orgány a nespája sa automaticky s právnymi alebo finančnými výhodami na úrovni Únie.
(3)
Lisabonskou zmluvou sa do politiky súdržnosti vniesol územný rozmer a „Spoločenstvo“ sa nahradilo „Úniou“. Preto by sa táto nová terminológia mala zaviesť v nariadení (ES) č. 1082/2006.
(4)
EZÚS môžu potenciálne rozširovať podporu a podnecovať dosahovanie harmonického rozvoja Únie ako celku a najmä hospodársku, sociálnu a územnú spoluprácu jej regiónov a prispievať k plneniu cieľov stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). EZÚS môžu tiež pozitívne prispievať k zmierňovaniu prekážok územnej spolupráce medzi regiónmi, ktoré majú vážne a stále prírodné a demografické nevýhody, vrátane špecifickej situácie najvzdialenejších regiónov, a môžu byť nástrojom na posilňovanie spolupráce s tretími krajinami, zámorskými krajinami a územiami (ďalej len „ZKÚ“) a okrajovými regiónmi Únie, a to aj prostredníctvom využitia programov vonkajšej spolupráce Únie.
(5)
Skúsenosti s doteraz založenými EZÚS ukazujú, že ako právny nástroj sa EZÚS využívajú aj na spoluprácu v kontexte politík Únie iných ako je politika súdržnosti, a to aj prostredníctvom realizácie programov alebo časti programov s finančnou podporou Únieinou, ako sa poskytuje v rámci politiky súdržnosti. Mala by sa zvýšiť účinnosť a efektívnosť EZÚS rozšírením charakteru EZÚS, odstránením zostávajúcich prekážok a uľahčením zakladania a fungovania EZÚS, pričom by sa členským štátom mala ponechať schopnosť obmedziť /opatrenia, ktoré sú EZÚS schopné vykonávať bez finančnej podpory Únie. Podľa nariadenia (ES) č. 1082/2006 majú EZÚS v každom členskom štáte najrozsiahlejšiu právnu spôsobilosť poskytnutú právnickým osobám podľa vnútroštátneho práva tohto členského štátu, vrátane možnosti uzatvárať dohody s inými EZÚS a inými právnymi subjektmi na účely vykonávania projektov spoločnej spolupráce s cieľom zabezpečiť okrem iného účinnejšie fungovanie makroregionálnych stratégií.
(6)
Podľa vymedzenia pojmu, EZÚS pôsobia vo viac ako jednom členskom štáte. Preto nariadenie (ES) č. 1082/2006 poskytuje možnosť uviesť v dohovore a stanovách EZÚS rozhodné právo v súvislosti s určitými otázkami. Mali by sa objasniť prípady, v akých sa takéto prehlásenia majú uprednostňovať, v rámci hierarchie rozhodného práva stanoveného v uvedenom nariadení, vnútroštátne právne predpisy členského štátu, v ktorom má EZÚS svoje sídlo. Ustanovenia nariadenia (ES) č. 1082/2006 o rozhodnom práve by sa zároveň mali rozšíriť na akty a činnosti EZÚS na základe právneho dohľadu vykonávaného v každom jednotlivom prípade členskými štátmi.
(7)
Výsledkom rozdielneho postavenia miestnych a regionálnych subjektov v členských štátoch je, že kompetencie, ktoré sú na jednej strane hranice regionálne, môžu byť na druhej strane národné, najmä v menších alebo centralizovaných členských štátoch. Preto by národné orgány mali byť spôsobilé stať sa členmi EZÚS popri členskom štáte.
(8)
Aj napriek tomu, že nariadenie (ES) č. 1082/2006 umožňuje subjektom založeným podľa súkromného práva stať sa členmi EZÚS za predpokladu, že sa považujú za subjekty, ktoré sa riadia verejným právom v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (4), malo by sa umožniť, aby sa EZÚS využívali v budúcnosti na spoločné riadenie verejných služieb s osobitným dôrazom na služby všeobecného hospodárskeho záujmu alebo na infraštruktúru. Preto by sa aj iní aktéri založení podľa súkromného alebo verejného práva mohli stať členmi EZÚS. Z tohto dôvodu by mali byť zahrnuté aj „verejné podniky“ v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (5) a podniky poverené vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v takých oblastiach, ako sú vzdelávanie a odborná príprava, zdravotná starostlivosť, sociálne potreby v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou a dlhodobou starostlivosťou, starostlivosťou o deti, prístupom k trhu práce a opätovnou integráciou do ňho, v súvislosti so sociálnym bývaním a starostlivosťou a sociálnym začleňovaním zraniteľných skupín.
(9)
Nariadenie (ES) č. 1082/2006 neobsahuje podrobné pravidlá týkajúce sa účasti subjektov z tretích krajín na EZÚS vytvorenom v súlade s uvedeným nariadením, t. j. medzi členmi aspoň z dvoch členských štátov. Vzhľadom na ďalšie zosúlaďovanie pravidiel upravujúcich spoluprácu medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, najmä v kontexte cezhraničnej spolupráce v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) a nástroja predvstupovej spolupráce (IPA II), ale aj v kontexte doplnkového financovania z Európskeho rozvojového fondu a v kontexte nadnárodnej spolupráce v rámci cieľa Európska územná spolupráca, kde sa príspevky z ENI a IPA II majú presunúť tak, aby sa zoskupili s príspevkami z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) v rámci programov spoločnej spolupráce, sa výslovne umožňuje účasť členov z tretích krajín susediacich s členským štátom vrátane jeho najvzdialenejších regiónov na EZÚS založenom aspoň medzi dvomi členskými štátmi. Táto možnosť by mala existovať, ak to povoľujú právne predpisy tretej krajiny alebo dohody medzi aspoň jedným zúčastňujúcim sa členským štátom a treťou krajinou.
(10)
S cieľom posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť Únie a tým posilniť najmä účinnosť územnej spolupráce vrátane foriem cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce medzi členmi EZÚS, mala by sa povoliť v EZÚS účasť tretích krajín susediacich s členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov. Operácie v rámci programov Európskej územnej spolupráce, ak ich spolufinancuje Únia, by preto mali naďalej postupovať podľa cieľov politiky súdržnosti Únie, aj keď sa sčasti alebo úplne uplatňujú mimo územia Únie, čím sa činnosti EZÚS tiež vykonávajú aspoň v nejakom rozsahu mimo územia Únie. V tomto kontexte, a keď je to relevantné, je prípadný prínos vznikajúci činnosťami EZÚS, ktorého členmi sú tiež tretie krajiny susediace s aspoň jedným členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, k cieľom politík vonkajšej činnosti Únie, ako sú ciele rozvojovej spolupráce alebo hospodárskej, finančnej a technickej spolupráce, čisto náhodný, ťažisko daných programov spolupráce, a tým aj činností tohto EZÚS by sa malo prvotne zamerať na ciele politiky súdržnosti Únie.V súlade s tým sú akékoľvek ciele rozvojovej spolupráce alebo hospodárskej, finančnej a technickej spolupráce medzi len jedným členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, a jednou alebo viacerými tretími krajinami len doplnkom k cieľom územnej spolupráce založenej na politike súdržnosti medzi členskými štátmi vrátane ich najvzdialenejších regiónov. Preto článok 175 tretí odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) je dostatočným právnym základom na prijatie tohto nariadenia.
(11)
Na základe povolenia účasti národných, regionálnych, subregionálnych a miestnych orgánov a organizácií a tiež prípadne ostatných orgánov verejnej správy alebo inštitúcií, vrátane poskytovateľov verejných služieb, zo ZKÚ na EZÚS na základe rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (6) a zohľadňujúc, že v prípade programového obdobia 2014 až 2020 osobitné dodatočné rozpočtové prostriedky v rámci viacročného finančného rámca majú posilniť spoluprácu najvzdialenejších regiónov Únie so susednými tretími krajinami a niektorými ZKÚ a susediacimi s týmito najvzdialenejšími regiónmi, by sa mal EZÚS ako právny nástroj otvoriť aj pre členov zo ZKÚ. Na účely právnej istoty a transparentnosti by sa mali stanoviť osobitné procesy schvaľovania pristúpenia členov zo ZKÚ k EZÚS vrátane osobitných pravidiel o rozhodnom práve pre príslušné EZÚS s členmi zo ZKÚ, ak je to potrebné.
(12)
Nariadenie (ES) č. 1082/2006 rozlišuje medzi dohovorom, ktorým sa stanovujú konštitučné prvky budúceho EZÚS, a stanovami, ktorými sa stanovujú realizačné prvky. Stanovy však v zmysle uvedeného nariadenia, v súčasnosti musia obsahovať všetky ustanovenia dohovoru. Napriek tomu, že tak dohovor ako aj stanovy sa majú zasielať členským štátom, sú to samostatné dokumenty a schvaľovací postup by sa mal obmedziť na dohovor. Navyše na niektoré prvky, na ktoré sa v súčasnosti vzťahujú stanovy, by sa mal namiesto toho vzťahovať dohovor.
(13)
Skúsenosti získané zo zakladania EZÚS ukazujú, že trojmesačná lehota na schvaľovací postup členským štátom bola zriedkavo dodržaná. Uvedená lehota by sa preto malo predĺžiť na šesť mesiacov. Na druhej strane, s cieľom zabezpečiť právnu istotu po tejto lehote by sa dohovor mal považovať za schválený tichým súhlasom, ak je to možné, v súlade s vnútroštátnym právom príslušných členských štátov, vrátane príslušných ústavných požiadaviek. Členský štát, v ktorom sa má nachádzať navrhované sídlo EZÚS, však musí dohovor formálne schváliť. Kým členské štáty by mali uplatňovať vnútroštátne pravidlá na postup schválenia účasti perspektívneho člena v EZÚS alebo vytvoriť osobitné pravidlá v rámci vnútroštátnych pravidiel, ktorými sa vykonáva nariadenie (ES) č. 1082/2006, mali by sa vylúčiť odchýlky od ustanovenia týkajúceho sa tichého súhlasu po uplynutí lehoty šiestich mesiacov, okrem prípadov stanovených v tomto nariadení.
(14)
Mal by sa stanoviť dôvody, pre ktoré členský štát odmietne schválenie účasti perspektívneho člena alebo dohovor. Nemalo by sa však zohľadniť akékoľvek vnútroštátne právo, ktoré vyžaduje iné pravidlá a postupy pri uvedenom schvaľovaní ako tie, ktoré sa stanovujú v nariadení (ES) č. 1082/2006.
(15)
Keďže nariadenie (ES) č. 1082/2006 sa nemôže uplatňovať v tretích krajinách, členský štát, v ktorom sa má nachádzať navrhované sídlo EZÚS, by sa mal presvedčiť pri schvaľovaní účasti perspektívnych členov z tretích krajín založených podľa práva týchto tretích krajín na základe konzultácie s tými členskými štátmi, podľa práva ktorých boli iní perspektívni členovia EZÚS založení, že tretie krajiny uplatňujú podmienky a postupy rovnocenné tým, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 1082/2006 alebo konajú v súlade s medzinárodnými dvojstrannými alebo viacstrannými dohodami uzatvorenými medzi členskými štátmi Rady Európy, či už sú, alebo nie sú členskými štátmi Únie, a to na základe Európskeho rámcového dohovoru o cezhraničnej spolupráci medzi územnými celkami alebo orgánmi, podpísanej v Madride 21. mája 1980 a ďalších protokolov prijatých na jeho základe. V prípade účasti viacerých členských štátov Únie a jednej alebo viacerých tretích krajín by malo byť postačujúce, aby bola takáto dohoda uzatvorená medzi príslušnou treťou krajinou a jedným zúčastneným členským štátom Únie.
(16)
S cieľom podporiť pristúpenie nových členov k existujúcemu EZÚS by sa mal zjednodušiť postup zmeny dohovorov v takýchto prípadoch. Takéto zmeny by sa v prípade nového člena z členského štátu, ktorý už schválil dohovor, preto nemali oznamovať všetkým zúčastneným členským štátom, ale iba členskému štátu, podľa ktorého právnych predpisov je nový perspektívny člen založený a členskému štátu, v ktorom má EZÚS registrované sídlo. Akákoľvek následná zmena dohovoru by sa mala oznamovať všetkým dotknutým členským štátom. Takéto zjednodušenie postupu zmeny by sa však nemalo uplatňovať v prípade nového budúceho člena z členského štátu, ktorý zatiaľ neschválil dohovor, tretej krajiny alebo ZKÚ, pretože je nevyhnutné umožniť všetkým členským štátom, aby mohli skontrolovať, či je takéto pristúpenie v súlade s jeho verejným záujmom alebo verejným poriadkom.
(17)
Vzhľadom na prepojenie medzi členskými štátmi a ZKÚ, by sa na postupoch schvaľovania účasti perspektívnych členov zo ZKÚ mali zúčastňovať aj tieto členské štáty. V súlade s osobitným vzťahom riadenia medzi členským štátom a ZKÚ, členský štát by mal buď schváliť účasť perspektívneho člena zo ZKÚ, alebo by mal predložiť písomné potvrdenie členskému štátu, v ktorom sa má nachádzať navrhované sídlo EZÚS, o tom, že príslušné orgány v ZKÚ schválili účasť perspektívneho člena v súlade s podmienkami a postupmi rovnocennými tým, ktoré sú stanovené v nariadení (ES) č. 1082/2006. Rovnaký postup by sa mal uplatňovať v prípade perspektívneho člena zo ZKÚ, ktorý sa chce pripojiť k existujúcemu EZÚS.
(18)
Keďže stanovy už nemajú viac obsahovať všetky ustanovenia dohovoru, dohovor aj stanovy by sa mali zaregistrovať alebo zverejniť alebo oboje. Okrem toho by sa z dôvodov transparentnosti oznámenie týkajúce sa rozhodnutia o založení EZÚS malo zverejniť v sérii C Úradného vestníka Európskej únie. V záujme dôslednosti by toto oznámenie malo obsahovať údaje stanovené v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1082/2006 v znení zmenenom týmto nariadením.
(19)
Účel EZÚS by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal uľahčovanie a podporu územnej spolupráce vo všeobecnosti vrátane strategického plánovania a riadenia regionálnych a miestnych záujmov v súlade s politikou súdržnosti a inými politikami Únie a tak prispieval k plneniu stratégie Európa 2020 alebo realizácii makroregionálnych stratégií. EZÚS by preto malo mať možnosť vykonávať operácie s finančnou podporou inou, ako umožňuje politika súdržnosti Únie. Okrem toho by sa od každého člena v každom zastúpenom členskom štáte alebo tretej krajine malo požadovať, aby mal všetky kompetencie potrebné na účinné fungovanie EZÚS, pokiaľ členský štát alebo tretia krajina neschváli účasť člena založeného podľa jeho vnútroštátneho práva, aj keď tento člen nie je kompetentný vykonávať všetky úlohy vymedzené v dohovore.
(20)
EZÚS ako právny nástroj nie je určený na obchádzanie rámca stanoveného acquis Rady Európy, ktoré poskytuje rôzne príležitosti a rámce, v ktorých môžu regionálne a miestne orgány cezhranične spolupracovať vrátane najnovších zoskupení euroregionálnej spolupráce (7), alebo na to, aby poskytoval súbor osobitných spoločných pravidiel, ktoré by jednotne upravovali všetky takéto dojednania v celej Únii.
(21)
Osobitné úlohy EZÚS a možnosť členských štátov obmedziť činnosti, ktoré môžu EZÚS vykonávať bez finančnej podpory Únie, by mali byť v súlade s ustanoveniami upravujúcimi ERDF, Európsky sociálny fond a Kohézny fond počas programového obdobia 2014 - 2020.
(22)
Aj keď je v nariadení (ES) č. 1082/2006 stanovené, že úlohy EZÚS sa netýkajú okrem iného „regulačných právomocí“, ktoré môžu mať rôzne právne následky v rôznych členských štátoch, napriek tomu by zhromaždenie EZÚS malo byť schopné, ak je to osobitne stanovené dohovorom a v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom, určiť podmienky použitia položky infraštruktúry, ktorú riadi EZÚS, alebo podmienky, podľa ktorých možno poskytovať službu všeobecného hospodárskeho záujmu, vrátane taríf a poplatkov, ktoré musia zaplatiť používatelia.
(23)
V dôsledku otvorenia EZÚS pre členov z tretích krajín alebo ZKÚ by dohovor mal upravovať podrobné ustanovenia o ich účasti.
(24)
V dohovore by sa malo okrem odkazu na rozhodné právo vo všeobecnosti, ako sa stanovuje v článku 2 nariadenia (ES) č. 1082/2006, uvádzať aj právo Únie a vnútroštátne právo uplatniteľné na EZÚS. Navyše by mala existovať možnosť, aby toto vnútroštátne právo bolo právom členského štátu, v ktorom orgány EZÚS vykonávajú svoje právomoci, najmä v prípade zamestnancov, za prácu ktorých zodpovedá riaditeľ, a ktorí sa nachádzajú v inom členskom štáte, ako je členský štát, v ktorom má EZÚS registrované svoje sídlo. V dohovore by sa tiež malo uvádzať rozhodné právo Únie alebo vnútroštátne právo priamo súvisiace s činnosťami EZÚS vykonávanými v rámci úloh vymedzených v dohovore, a to aj vtedy, ak EZÚS riadi verejné služby všeobecného záujmu alebo infraštruktúry.
(25)
Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na problémy spojené s cezhraničným obstarávaním, s ktorými sa stretávajú EZÚS.
(26)
Vzhľadom na význam pravidiel vzťahujúcich sa na zamestnancov EZÚS a zásady upravujúce ustanovenia týkajúce sa personálneho manažmentu a výberových konaní, tieto pravidlá a zásady by sa mali vymedziť namiesto stanov v dohovore. Mala by existovať možnosť stanoviť v dohovore rôzne možnosti, čo sa týka výberu pravidiel vzťahujúcich sa na zamestnancov EZÚS. Osobitné ustanovenia týkajúce sa personálneho manažmentu a výberových konaní by sa mali riešiť v stanovách.
(27)
V tejto súvislosti by členské štáty mali ďalej využívať možnosti stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (8) s cieľom umožniť spoločnú dohodu o výnimkách týkajúcich sa určenia uplatniteľných právnych predpisov podľa uvedeného nariadenia v záujme určitých osôb alebo kategórií osôb a s cieľom považovať zamestnancov EZÚS za takúto kategóriu osôb.
(28)
Vzhľadom na význam ustanovení týkajúcich sa zodpovednosti členov, tieto ustanovenia by sa mali vymedziť namiesto stanov v dohovore.
(29)
Ak je výlučným cieľom EZÚS riadenie programu spolupráce alebo jeho časti podporovanej EFRR, alebo ak sa EZÚS zaoberá spoluprácou alebo sieťami medzi regiónmi, informácie týkajúce sa územia, na ktorom EZÚS môže vykonávať svoju úlohu, by sa nemali požadovať. V prvom prípade by sa mal rozsah územia vymedziť, a ak je to vhodné, zmenil by sa v príslušnom programe spolupráce. V druhom prípade by požiadavka takýchto informácií, aj keď sa primárne týkajú nehmotných činností, ohrozila pristúpenie nových členov k medziregionálnej spolupráci alebo sieťam.
(30)
Je dôležité stanoviť rôzne opatrenia týkajúce sa na jednej strane kontroly riadenia verejných finančných prostriedkov a na druhej strane auditu účtovníctva EZÚS.
(31)
EZÚS, ktorého členovia ručia v obmedzenom rozsahu, by sa mali jasnejšie odlíšiť od tých, ktorých členovia ručia v neobmedzenom rozsahu. Navyše s cieľom umožniť EZÚS, ktorých členovia ručia v obmedzenom rozsahu, vykonávať činnosti, ktoré by potenciálne mohli vytvárať dlhy, by sa členským štátom malo dovoliť, aby od takýchto EZÚS vyžadovali vhodné poistenie alebo aby boli takéto EZÚS kryté vhodnou finančnou zárukou na ochranu proti rizikám špecifikým pre ich činnosti.
(32)
Členské štáty by mali predložiť Komisii všetky ustanovenia, ako aj ich zmeny, prijaté na vykonávanie nariadenia (ES) č. 1082/2006. S cieľom zlepšiť výmenu informácií a koordináciu medzi členskými štátmi, Komisiou a Výborom regiónov, by Komisia mala predložiť takéto ustanovenia členským štátom a Výboru regiónov. Výbor regiónov zriadil platformu EZÚS, ktorá všetkým zainteresovaným stranám umožňuje výmenu ich skúseností a osvedčených postupov a zlepšenie komunikácie o príležitostiach a výzvach EZÚS uľahčením výmeny skúseností so zakladaním EZÚS na územnej úrovni a zdieľať poznatky o najlepšej praxi týkajúcej sa územnej spolupráce.
(33)
Mala by sa určiť nová lehota na predloženie správy o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 1082/2006. V súlade so smerovaním Komisie k tvorbe politiky vychádzajúcej z dôkazov by sa v tejto správe mali riešiť hlavné otázky hodnotenia vrátane účinnosti, efektívnosti, významu, európskej pridanej hodnoty a rozsahu pre zjednodušenie. a udržateľnosť. Účinnosť by sa mala posudzovať z hľadiska, okrem iného, charakteru snáh v rámci rôznych útvarov Komisie a medzi Komisiou a inými orgánmi, napríklad Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, šíriť poznatky o nástroji EZÚS. Komisia by mala postúpiť túto správu Európskemu parlamentu, Rade a podľa článku 307 prvého odseku ZFEÚ Výboru regiónov. do 1. augusta 2018.
(34)
S cieľom stanoviť zoznam ukazovateľov, ktoré sa majú použiť pri hodnotení a príprave správy o upatňovaní nariadenia (ES) č. 1082/2006 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(35)
Existujúce EZÚS by nemali byť povinné prispôsobiť svoj dohovor a stanovy zmenám nariadenia (ES) č. 1082/2006 zavedeným týmto nariadením.
(36)
Je nevyhnutné stanoviť, podľa akého súboru pravidiel by sa mali schváliť EZÚS, pri ktorých sa začal schvaľovací postup pred začiatkom dátumu uplatňovania tohto nariadenia.
(37)
S cieľom prispôsobiť existujúce vnútroštátne pravidlá tak, aby sa toto nariadenie vykonalo skôr, ako je potrebné Komisii predložiť programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca, by sa toto nariadenie malo začať uplatňovať šesť mesiacov po dátume jeho nadobudnutia účinnosti. Členské štáty by pri úprave svojich existujúcich vnútroštátnych pravidiel mali zaistiť, že sa stanovia príslušné orgány zodpovedné za schvaľovanie EZÚS a že v súlade s ich zákonným a administratívnym usporiadaním tieto orgány sú rovnaké orgány ako tie, ktoré zodpovedajú za prijatie oznámení v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1082/2006.
(38)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to zlepšenie právneho nástroja EZÚS, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, keďže využívanie EZÚS je dobrovoľné, a to v súlade s ústavným systémom každého členského štátu.
(39)
Nariadenie (ES) č. 1082/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny nariadenia (ES) č. 1082/2006
Nariadenie (ES) č. 1082/2006 sa mení takto:
1.
Článok 1 sa mení takto:
a)
odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:
"1. Európske zoskupenie územnej spolupráce (ďalej len „EZÚS“) môže byť založené na území Únie v súlade s podmienkami a ustanoveniami tohto nariadenia.
2. Cieľom EZÚS je uľahčovať a podporovať najmä územnú spoluprácu vrátane jednej alebo viacerých foriem cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce medzi svojimi členmi, ako je stanovené v článku 3 ods. 1, s cieľom posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť Únie.";
b)
dopĺňa sa tento odsek:
„5. Sídlo EZÚS sa musí nachádzať v členskom štáte, podľa právnych predpisov ktorého je založený aspoň jeden člen EZÚS.“.
2.
Článok 2 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Činnosť orgánov EZÚS sa riadi:
a)
týmto nariadením;
b)
dohovorom uvedeným v článku 8, ak sa to podľa tohto nariadenia výslovne povoľuje; a
c)
v prípadoch, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, alebo sa vzťahuje iba čiastočne, vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom má EZÚS svoje sídlo.
Ak je potrebné stanoviť rozhodné právo podľa práva Únie alebo medzinárodného práva súkromného, EZÚS sa považuje za subjekt členského štátu, v ktorom má svoje sídlo.“;
b)
vkladá sa tento odsek:
„1a. Činnosti EZÚS súvisiace s vykonávaním úloh uvedených v článku 7 ods. 2 a 3 vnútri Únie sa riadia rozhodným právom Únie a vnútroštátnym právom v zmysle dohovoru uvedeného v článku 8.
Činnosti EZÚS, ktoré sú spolufinancované z rozpočtu Únie, musia spĺňať požiadavky stanovené v uplatniteľnom práve Únie a vnútroštátnom práve týkajúcom sa uplatňovania tohto práva Únie.“.
3.
Článok 3 sa mení takto:
a)
v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„1. Členmi EZÚS sa môžu stať tieto subjekty:
a)
členské štáty alebo orgány na národnej úrovni;
b)
regionálne orgány;
c)
miestne orgány;
d)
verejné podniky v zmysle článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (9) alebo orgány, ktoré sa riadia verejným právom v zmysle článku 1 ods. 9 druhý pododsek smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (10);
e)
podniky poverené prevádzkovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom;
f)
národné, regionálne alebo miestne orgány alebo subjekty alebo verejné podniky z tretích krajín rovnocenné orgánom, subjektom alebo podnikom uvedeným v písmene d), podľa podmienok stanovených v článku 3a.
(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1)."
(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114).“;"
b)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. EZÚS tvoria členovia, ktorí sa nachádzajú na území aspoň dvoch členských štátov, s výnimkou ustanovení článku 3a ods. 2 a 5.“;
4.
vkladá sa tento článok:
„Článok 3a
Pristúpenie členov z tretích krajín alebo zámorských krajín alebo území (ZKÚ)
1. V súlade s článkom 4 ods. 3a môžu EZÚS tvoriť členovia, ktorí sa nachádzajú na území aspoň dvoch členských štátov a jednej alebo viacerých tretích krajín susediacich s aspoň jedným z týchto členských štátov, vrátane ich najvzdialenejších regiónov, ak tieto členské štáty a tretie krajiny spoločne vykonávajú opatrenia územnej spolupráce alebo realizujú programy podporované Úniou.
Na účely tohto nariadenia sa tretia krajina alebo ZKÚ považuje za susediacu s členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, ak má tretia krajina alebo ZKÚ spoločnú pozemnú hranicu s týmto členským štátom alebo ak tretia krajina alebo ZKÚ a členský štát sú oprávnené v rámci spoločného námorného cezhraničného alebo nadnárodného programu v rámci cieľ Európska územná spolupráca alebo sú oprávnené v rámci iného programu spolupráce prekračujúceho hranice, more alebo morskú panvu vrátane prípadu, keď sú oddelené medzinárodnými vodami.
2. EZÚS môžu tvoriť členovia, ktorí sa nachádzajú na území iba jedného členského štátu a jednej alebo viacerých tretích krajín susediacich s týmto členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, ak príslušný členský štát považuje tento EZÚS za zoskupenie v súlade s rozsahom svojej územnej spolupráce v kontexte cezhraničnej alebo nadnárodnej spolupráce alebo dvojstranných vzťahov s príslušnými tretími krajinami.
3. Na účely odsekov 1 a 2 tretie krajiny susediace s členským štátom, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, zahŕňajú námorné hranice medzi príslušnými krajinami.
4. V súlade s článkom 4a a za podmienok stanovených v odseku 1 tohto článku môžu EZÚS tvoriť aj členovia, ktorí sa nachádzajú na území aspoň dvoch členských štátov, vrátane ich najvzdialenejších regiónov a jedného alebo viacerých ZKÚ spolu s členmi z jednej alebo viacerých tretích krajín alebo bez nich.
5. V súlade s článkom 4a a za podmienok stanovených v odseku 2 tohto článku môžu EZÚS tvoriť aj členovia, ktorí sa nachádzajú na území len jedného členského štátu, vrátane jeho najvzdialenejších regiónov, a jedného alebo viacerých ZKÚ s členmi z jednej alebo viacerých tretích krajín alebo bez nich.
6. EZÚS nesmie byť zriadené len medzi členmi z členského štátu a jedného alebo viacerých ZKÚ spojených s tým istým členským štátom.“.
5.
Článok 4 sa mení takto:
a)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Po oznámení perspektívneho člena podľa odseku 2 členský štát, ktorý prijal uvedené oznámenie, vzhľadom na svoju ústavnú štruktúru schváli účasť perspektívneho člena v EZÚS a dohovor, okrem prípadu, keď uvedený členský štát posúdi, že:
a)
takáto účasť alebo dohovor nie je v súlade ani s jedným z nasledujúcich:
i)
týmto nariadením,
ii)
iným právom Únie týkajúcim sa aktov a činností EZÚS;
iii)
vnútroštátnym právom súvisiacim s právomocami a kompetenciami perspektívneho člena;
b)
takáto účasť nie je odôvodnená verejným záujmom ani verejným poriadkom príslušného členského štátu; alebo
c)
stanovy nie sú v súlade s dohovorom.
V prípade neschválenia členský štát oznámi svoje dôvody odmietnutia schválenia a v prípade potreby navrhne potrebné zmeny dohovoru.
Členský štát prijme svoje rozhodnutie v súvislosti so schválením v lehote do šiestich mesiacov odo dňa prijatia oznámenia v súlade s odsekom 2. Ak členský štát, ktorý prijal oznámenie, nevyjadrí žiadnu výhradu v uvedenej lehote, účasť perspektívneho člena a dohovor sa považujú za schválené. Členský štát, v ktorom sa má nachádzať sídlo EZÚS, však formálne schváli dohovor, aby sa umožnilo založenie EZÚS.
Všetky žiadosti o ďalšie informácie od členského štátu perspektívnemu členovi prerušujú plynutie lehoty uvedenej v treťom pododseku. Obdobie prerušenia začne plynúť odo dňa nasledujúceho po dni, v ktorý členský štát poslal svoje výhrady perspektívnemu členovi, a trvá do vtedy, kým perspektívny člen odpovie na výhrady.
K prerušeniu lehoty uvedenej v treťom pododseku však nedôjde, ak perspektívny člen predloží odpoveď na výhrady členského štátu do desiatich pracovných dní od začatia plynutia obdobia prerušenia.
Pri rozhodovaní o účasti perspektívneho člena v EZÚS môžu členské štáty uplatniť svoje vnútroštátne pravidlá.“;
b)
vkladá sa tento odsek:
„3a. V prípade EZÚS s perspektívnymi členmi z jednej alebo viacerých tretích krajín členský štát, v ktorom sa má nachádzať navrhované sídlo EZÚS, po konzultáciách s ostatnými príslušnými členskými štátmi, sa presvedčí, že sú splnené podmienky stanovené v článku 3a a že každá tretia krajina schválila účasť perspektívnych členov v súlade:
a)
s podmienkami a postupmi rovnocennými s tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, alebo
b)
s dohodou uzatvorenou aspoň medzi jedným členským štátom, podľa ktorého práva je perspektívny člen založený a príslušnou treťou krajinou.“;
c)
odseky 5 a 6 sa nahrádzajú takto:
„5. Členovia sa dohodnú na dohovore uvedenom v článku 8 a zároveň zabezpečia súlad so schválením v súlade s odsekom 3 tohto článku.
6. Každú zmenu dohovoru alebo stanov EZÚS oznámi členským štátom, podľa ktorého práva sú členovia EZÚS založení. Každú zmenu dohovoru, iba okrem prípadu pristúpenia nového člena podľa odseku 6a písm. a), schvália tieto členské štáty v súlade s postupom stanoveným v tomto článku.“;
d)
dopĺňa sa tento odsek:
„6a. Nasledovné ustanovenia sa uplatňujú v prípade pristúpenia nových členov do existujúceho EZÚS:
a)
v prípade pristúpenia nového člena z členského štátu, ktorý už dohovor schválil, takéto pristúpenie schvaľuje iba členský štát, podľa ktorého práva je nový člen založený, v súlade s postupom stanoveným v odseku 3 a oznamuje EZÚS členskému štátu, v ktorom má EZÚS svoje sídlo;
b)
v prípade pristúpenia nového člena z členského štátu, ktorý ešte dohovor neschválil, uplatňuje sa postup stanovený v odseku 6;
c)
v prípade pristúpenia nového člena z tretej krajiny k existujúcemu EZÚS, takéto pristúpenie posudzuje členský štát, v ktorom má EZÚS svoje sídlo v súlade s postupom stanoveným v odseku 3a.“;
6.
vkladá sa tento článok:
„Článok 4a
Účasť členov zo ZKÚ
V prípade EZÚS s perspektívnym členom zo ZKÚ, členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, sa presvedčí, že sú splnené podmienky uvedené v článku 3a, a s prihliadnutím na jeho vzťah so ZKÚ buď:
a)
schváli účasť perspektívneho člena v súlade s článkom 4 ods. 3; alebo
b)
písomne potvrdí členskému štátu, kde sa má nachádzať navrhované sídlo EZÚS, že príslušné orgány ZKÚ schválili účasť perspektívneho člena v súlade s podmienkami a postupmi rovnocennými s tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení.“.
7.
Článok 5 sa nahrádza takto:
„Článok 5
Nadobudnutie právnej subjektivity a uverejnenie v úradnom vestníku
1. Dohovor a stanovy a ich všetky ďalšie zmeny sa registrujú alebo zverejňujú, prípadne registrujú aj zverejňujú, v členskom štáte, v ktorom má príslušné EZÚS sídlo, v súlade s uplatniteľnými vnútroštátnymi právnym právom tohto členského štátu. EZÚS získa právnu subjektivitu dátumom registrácie alebo uverejnenia dohovoru a stanov, podľa toho, čo nastane skôr. Členovia informujú dotknuté členské štáty a Výbor regiónov o registrácii alebo uverejnení dohovoru a stanov.
2. EZÚS zabezpečí, aby sa do desiatich pracovných dní od registrácie alebo uverejnenia dohovoru a stanov poslala Výboru regiónov žiadosť podľa vzoru stanoveného v prílohe k tomuto nariadeniu. Výbor regiónov potom uvedenú žiadosť predloží Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie, ktorý uverejní oznámenie v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, v ktorom oznámi založenie EZÚS spolu s údajmi stanovenými v prílohe k tomuto nariadeniu.“.
8.
V článku 6 sa odsek 4 nahrádza takto:
„4. Bez ohľadu na odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa na úlohy EZÚS uvedené v článku 7 ods. 3, ktoré zahŕňajú činnosti spolufinancované Úniou, vzťahujú príslušné právne predpisy týkajúce sa kontroly finančných prostriedkov poskytovaných Úniou.“.
9.
Článok 7 sa mení takto:
a)
odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:
„2. EZÚS koná v rozsahu pridelených úloh, a to uľahčovania a podpory územnej spolupráce s cieľom posilniť hospodársku a sociálnu a územnú súdržnosť Únie a prekonávanie prekážok vnútorného trhu. Každú úlohu určujú jeho členovia tak, aby patrila do kompetencie každého člena, pokiaľ členský štát alebo tretia krajina neschváli účasť člena založeného podľa svojho vnútroštátneho práva aj vtedy, ak tento člen nie je kompetentný pre všetky úlohy uvedené v dohovore.
3. EZÚS môže vykonávať osobitné činnosti územnej spolupráce medzi svojimi členmi pri dosahovaní cieľa uvedeného v článku 1 ods. 2 s finančným príspevkom Únie alebo bez neho.
Úlohy EZÚS sa môžu týkať predovšetkým realizácie programov spolupráce alebo ich častí alebo realizácie operácií podporovaných Úniou prostredníctvom EFRR, Európskeho sociálneho fondu a/alebo Kohézneho fondu.
Členské štáty môžu obmedziť úlohy, ktoré EZÚS môžu vykonávať bez finančnej podpory Únie. Členské štáty však bez toho, aby bol dotknutý článok 13, nevylúčia úlohy, ktoré sa týkajú investičných priorít uvedených v článku 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 (11).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 z 17 december 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ 347, 20.12.2013, s. 259).“;"
b)
v odseku 4 sa dopĺňa tento pododsek:
„Zhromaždenie EZÚS uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a), však môže v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, určiť podmienky použitia položky infraštruktúry, ktorú riadi EZÚS, alebo podmienky, podľa ktorých sa poskytujú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, vrátane taríf a poplatkov, ktoré musia zaplatiť používatelia.“;
10.
v článku 8 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Dohovor uvádza:
a)
názov EZÚS a jeho sídlo;
b)
rozsah územia, na ktorom môže EZÚS vykonávať svoje úlohy;
c)
cieľ a úlohy EZÚS;
d)
doba trvania EZÚS a podmienky jeho rozpustenia;
e)
zoznam členov EZÚS;
f)
zoznam orgánov EZÚS a ich príslušných právomoci;
g)
uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom má EZÚS sídlo na účely výkladu a presadzovania dohovoru;
h)
uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom konajú orgány EZÚS;
i)
opatrenia týkajúce sa zapojenia členov z tretích krajín alebo zo ZKÚ, ak je to vhodné, vrátane určenia rozhodného práva, ak EZÚS vykonáva úlohy v tretích krajinách alebo ZKÚ;
j)
uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo priamo súvisiace s činnosťami EZÚS vykonávanými v rámci úloh stanovených v dohovore;
k)
pravidlá uplatniteľné na zamestnancov EZÚS ako aj zásady upravujúce ustanovenia týkajúce sa personálneho manažmentu a výberových konaní;
l)
ustanovenia o ručení EZÚS a jeho členov v súlade s článkom 12;
m)
príslušné dojednania o vzájomnom uznávaní vrátane finančnej kontroly riadenia verejných finančných prostriedkov; a
n)
postupy na prijatie stanov a zmien dohovoru, ktoré musia byť v súlade s povinnosťami stanovenými v článkoch 4 a 5.
3. Informácie podľa odseku 2 písm. b) sa však nevyžadujú, ak sa úlohy EZÚS týkajú len riadenia programu spolupráce alebo jeho časti podľa nariadenia (EÚ) č. 1299/2013, alebo ak sa EZÚS zaoberá medziregionálnou spoluprácou alebo sieťami.“;
11.
Článok 9 sa nahrádza takto:
„Článok 9
Stanovy
1. Stanovy EZÚS sa prijímajú jednomyseľne jeho členovia na základe dohovoru a v súlade s ním.
2. V stanovách EZÚS sa uvádza aspoň toto:
a)
ustanovenia o činnosti jeho orgánov a právomociach týchto orgánov, ako aj počet zástupcov členov v príslušných orgánoch;
b)
jeho rozhodovacích postupoch;
c)
jeho pracovnom jazyku alebo jazykoch;
d)
ustanovenia o jeho fungovaní;
e)
postupy týkajúce sa personálneho manažmentu a náboru zamestnancov;
f)
ustanovenia o finančných príspevkoch členov;
g)
uplatniteľné účtovné a rozpočtové pravidlá pre jeho členov;
h)
určenie nezávislého externého audítora jeho účtovnej závierky; a
i)
postupy na zmenu jeho stanov, ktoré musia byť v súlade s povinnosťami stanovenými v článkoch 4 a 5.“.
12.
V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:
„2. Zostavenie účtovnej závierky, vrátane prípadnej požadovanej sprievodnej výročnej správy, audit a uverejnenie účtovnej závierky sa riadi vnútroštátnym právom členského štátu, v ktorom má EZÚS sídlo.“.
13.
Článok 12 sa mení takto:
a)
v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:
„EZÚS ručí za všetky svoje dlhy.“;
b)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 členovia EZÚS ručia v rozsahu, v akom aktíva EZÚS nestačia na pokrytie jeho záväzkov, za jeho dlhy bez ohľadu na povahu týchto dlhov, pričom podiel každého člena sa stanoví úmerne k jeho finančnému príspevku. V stanovách sa uvedú ustanovania týkajúce sa finančných príspevkov.
Členovia EZÚS môžu v stanovách určiť, že po skončení členstva v EZÚS majú ručiť za záväzky, ktoré vyplynuli z činností EZÚS počas ich členstva.
2a. Ak je na základe vnútroštátneho práva, podľa ktorého bol člen založený, obmedzené ručenie aspoň jedného člena EZÚS z členského štátu, ostatní členovia môžu v dohovore svoje ručenie takisto obmedziť, ak to umožňujú vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonáva toto nariadenie.
Názov EZÚS, ktorého členovia ručia v obmedzenom rozsahu, obsahuje slová „s ručením obmedzeným“.
Požiadavky uverejnenia dohovoru, stanov a účtovnej závierky EZÚS, ktorého členovia ručia obmedzene, sú aspoň také ako v prípade iných právnych subjektov s ručením obmedzeným podľa práva členského štátu, v ktorom má EZÚS svoje sídlo.
V prípade EZÚS, ktorého členovia ručia obmedzene, môže každý príslušný členský štát vyžadovať, aby si EZÚS vhodným spôsobom poistilo riziká špecifické pre jeho činnosti, alebo aby bolo kryté zárukou poskytovanou bankou alebo inou finančnou inštitúciou so sídlom v členskom štáte, alebo aby bolo kryté nástrojom, ktoré verejný subjekt alebo členský štát poskytuje ako záruku.“.
14.
V článku 15 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„2. Ak toto nariadenie neustanovuje inak, na spory týkajúce sa EZÚS sa uplatňuje právo Únie o súdnej právomoci. V každom prípade, ktorý nie je ustanovený v takomto práve Únie, sú príslušnými súdmi na riešenie sporov súdy členského štátu, v ktorom má EZÚS svoje sídlo.“.
15.
Článok 16 sa mení takto:
a)
odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Členské štáty prijmú ustanovenia na zabezpečenie účinného uplatňovania tohto nariadenia, to vrátane určenia príslušných orgánov zodpovedných za schvaľovací postup v súlade so svojim zákonným a administratívnym usporiadaním.
Ak sa to podľa vnútroštátneho práva daného členského štátu vyžaduje, členský štát môže vytvoriť komplexný zoznam úloh, ktoré už majú členovia EZÚS v zmysle článku 3 ods. 1, založení podľa jeho práva, ak ide o územnú spoluprácu v rámci tohto členského štátu.
Členský štát predloží Komisii všetky ustanovenia prijaté podľa tohto článku ako aj všetky ich zmeny. Komisia postúpi tieto ustanovenia ostatným členským štátom a Výboru regiónov.“;
b)
vkladá sa tento odsek:
„1a. Ustanoveniami uvedenými v odseku 1, vzhľadom na to, že sa týkajú členského štátu, s ktorým je ZKÚ prepojená, berúc do úvahy vzťah členského štátu s touto ZKÚ, sa zabezpečuje aj účinné uplatňovanie tohto nariadenia, čo sa týka tejto ZKÚ, susediacich ďalších členských štátov alebo najodľahlejších regiónov týchto členských štátov.“.
16.
Článok 17 sa nahrádza takto:
„Článok 17
Správa
Komisia do 1. augusta 2018 predloží Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov správu o uplatňovaní tohto nariadenia, v ktorej uvedie hodnotenie jeho účinnosti, efektívnosti, význame, európskej pridanej hodnote a priestore na zjednodušenie na základe ukazovateľov.
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17a, v ktorých stanoví kritériá uvedené v prvom odseku“.
17.
Vkladá sa tento článok:
„Článok 17a
Delegovanie právomocí
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 17 druhom odseku sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 21 december 2013
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 17 druhom odseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom uvedený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 17 druhého odseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.“.
Článok 2
Prechodné ustanovenia
1. EZÚS založené pred 21 december 2013 nie sú povinné zosúladiť svoj dohovor a stanovy s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1082/2006, zmeneného týmto nariadením.
2. V prípade EZÚS, ohľadom ktorých sa postup podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1082/2006 začal pred 22 júna 2014 a zostáva už len registrácia alebo uverejnenie podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 1082/2006, sa ich dohovor a stanovy zaregistrujú alebo uverejnia alebo oboje, v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1082/2006 pred jeho zmenou týmto nariadením.
3. EZÚS, v prípade ktorých sa postup podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1082/2006 začal viac ako šesť mesiacov pred 22 júna 2014, sa schvália v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1082/2006 pred jeho zmenou týmto nariadením.
4. EZÚS iné ako tie, ktoré sú uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku, v prípade ktorých sa postup podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1082/2006 začal pred 22 júna 2014, sa schvália v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1082/2006 zmeneného týmto nariadením.
5. Členské štáty predložia Komisii potrebné zmeny vnútroštátnych ustanovení prijaté v súlade s článkom 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1082/2006 zmenenom týmto nariadením najneskôr 22 júna 2014
Článok 3
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 22 júna 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 17. decembra 2013