Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΌΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΌΣ (ΕΕ) αριθ. 1222/2012 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 14ης Δεκεμβρίου 2012
για τη θέσπιση παρεκκλίσεων από τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 2305/2003, (ΕΚ) αριθ. 969/2006, (ΕΚ) αριθ. 1067/2008, (ΕΚ) αριθ. 1964/2006, από τον εκτελεστικό κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 480/2012, από τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 828/2009 και (ΕΚ) αριθ. 1918/2006, όσον αφορά τις ημερομηνίες υποβολής αιτήσεων και έκδοσης πιστοποιητικών εισαγωγής για το 2013 στο πλαίσιο των δασμολογικών ποσοστώσεων για τα σιτηρά, το ρύζι, τη ζάχαρη και το ελαιόλαδο, για τη θέσπιση παρεκκλίσεων από τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 951/2006, (ΕΚ) αριθ. 1518/2003, (ΕΚ) αριθ. 382/2008, (ΕΕ) αριθ. 1178/2010 και (ΕΕ) αριθ. 90/2011 όσον αφορά τις ημερομηνίες έκδοσης πιστοποιητικών εξαγωγής για το 2013 στους τομείς της ζάχαρης και της ισογλυκόζης εκτός ποσόστωσης, του χοιρείου κρέατος, του βοείου κρέατος, των αυγών και του κρέατος πουλερικών και για τη θέσπιση παρεκκλίσεων από τον κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 1272/2009 όσον αφορά την προθεσμία εξέτασης των προσφορών για την αγορά μαλακού σίτου σε καθορισμένη τιμή στο πλαίσιο της δημόσιας παρέμβασης
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1095/96 του Συμβουλίου, της 18ης Ιουνίου 1996, περί εφαρμογής των παραχωρήσεων του καταλόγου CXL, καταρτισθέντος κατόπιν των διαπραγματεύσεων του άρθρου ΧΧΙV:6 της GATT (1), και ιδίως το άρθρο 1,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1234/2007 του Συμβουλίου, της 22ας Οκτωβρίου 2007, για τη θέσπιση κοινής οργάνωσης των γεωργικών αγορών και ειδικών διατάξεων για ορισμένα γεωργικά προϊόντα (Ενιαίος κανονισμός ΚΟΑ) (2), και ιδίως το άρθρο 43 στοιχείο αα), το άρθρο 61, το άρθρο 144 παράγραφος 1, το άρθρο 148, το άρθρο 156 και το άρθρο 161 παράγραφος 3, σε συνδυασμό με το άρθρο 4,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1528/2007 του Συμβουλίου, της 20ής Δεκεμβρίου 2007, περί εφαρμογής στα προϊόντα καταγωγής ορισμένων χωρών μελών της ομάδας κρατών Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού (ΑΚΕ) των ρυθμίσεων που προβλέπονται στις συμφωνίες οικονομικής εταιρικής σχέσης ή στις συμφωνίες που οδηγούν στην σύναψη τέτοιων συμφωνιών (3), και ιδίως το άρθρο 9 παράγραφος 5,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 732/2008 του Συμβουλίου, της 22ας Ιουλίου 2008, για την εφαρμογή συστήματος γενικευμένων δασμολογικών προτιμήσεων για την περίοδο από την 1η Ιανουαρίου 2009 έως τις 31 Δεκεμβρίου 2011 και για τροποποίηση των κανονισμών (ΕΚ) αριθ. 552/97, (ΕΚ) αριθ. 1933/2006 και των κανονισμών της Επιτροπής (ΕΚ) αριθ. 1100/2006 και (ΕΚ) αριθ. 964/2007 (4), και ιδίως το άρθρο 11 παράγραφος 7,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Οι κανονισμοί (ΕΚ) αριθ. 2305/2003 της Επιτροπής, της 29ης Δεκεμβρίου 2003, για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης για την εισαγωγή κριθής προέλευσης τρίτων χωρών (5), (ΕΚ) αριθ. 969/2006 της Επιτροπής, της 29ης Ιουνίου 2006, για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης της κοινοτικής δασμολογικής ποσόστωσης για την εισαγωγή αραβοσίτου προέλευσης τρίτων χωρών (6) και (ΕΚ) αριθ. 1067/2008 της Επιτροπής, της 30ής Οκτωβρίου 2008, για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης των κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων για το μαλακό σίτο άλλης ποιότητας, πλην της υψηλής ποιότητας, προέλευσης τρίτων χωρών, και για τη θέσπιση παρέκκλισης από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1234/2007 του Συμβουλίου (7) προβλέπουν ειδικές διατάξεις για την υποβολή αιτήσεων και την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής κριθαριού στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4126, αραβοσίτου στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4131 και μαλακού σίτου άλλης ποιότητας, πλην της υψηλής ποιότητας, στο πλαίσιο των ποσοστώσεων 09.4123, 09.4124, 09.4125 και 09.4133.
(2)
Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1964/2006 της Επιτροπής, της 22ας Δεκεμβρίου 2006, περί των λεπτομερειών για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης ποσόστωσης εισαγωγής ρυζιού καταγωγής Μπανγκλαντές, κατ’ εφαρμογή του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3491/90 του Συμβουλίου (8) και ο εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 480/2012 της Επιτροπής, της 7ης Ιουνίου 2012, για το άνοιγμα και τη διαχείριση δασμολογικής ποσόστωσης θραυσμάτων ρυζιού, που υπάγεται στον κωδικό ΣΟ 1006 40 00, για την παραγωγή παρασκευασμάτων διατροφής του κωδικού ΣΟ 1901 10 00 (9) προβλέπουν ειδικές διατάξεις για την υποβολή αιτήσεων και την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής ρυζιού καταγωγής Μπανγκλαντές στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4517 και θραυσμάτων ρυζιού στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4079.
(3)
Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 828/2009 της Επιτροπής, της 10ης Σεπτεμβρίου 2009, για τη θέσπιση, για τις περιόδους εμπορίας 2009/2010 έως 2014/2015, λεπτομερών κανόνων εφαρμογής για την εισαγωγή και το ραφινάρισμα προϊόντων του τομέα της ζάχαρης, της δασμολογικής κλάσης 1701, στο πλαίσιο προτιμησιακών συμφωνιών (10), προβλέπει ειδικές διατάξεις για την υποβολή αιτήσεων και την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής στο πλαίσιο των ποσοστώσεων 09.4221, 09.4231, 09.4241 έως 09.4247.
(4)
Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1918/2006 της Επιτροπής, της 20ής Δεκεμβρίου 2006, για το άνοιγμα και τη διαχείριση δασμολογικής ποσόστωσης για το ελαιόλαδο καταγωγής Τυνησίας (11) προβλέπει ειδικές διατάξεις για την υποβολή αιτήσεων και την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής ελαιολάδου στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4032.
(5)
Λαμβανομένων υπόψη των αργιών του έτους 2013, είναι σκόπιμο να προβλεφθεί παρέκκλιση, για ορισμένα χρονικά διαστήματα, από τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 2305/2003, (ΕΚ) αριθ. 969/2006, (ΕΚ) αριθ. 1067/2008, (ΕΚ) αριθ. 1964/2006, από τον εκτελεστικό κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 480/2012 και από τους κανονισμούς (ΕΚ) αριθ. 828/2009 και (ΕΚ) αριθ. 1918/2006 όσον αφορά τις ημερομηνίες για την υποβολή αιτήσεων πιστοποιητικών εισαγωγής και την έκδοση αυτών των πιστοποιητικών ώστε να διασφαλιστεί η τήρηση των σχετικών ποσοστώσεων.
(6)
Το άρθρο 7δ παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 951/2006 της Επιτροπής, της 30ής Ιουνίου 2006, για καθορισμό λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 318/2006 του Συμβουλίου όσον αφορά τις συναλλαγές με τρίτες χώρες στον τομέα της ζάχαρης (12) ορίζει ότι τα πιστοποιητικά εξαγωγής ζάχαρης και ισογλυκόζης εκτός ποσόστωσης εκδίδονται από την Παρασκευή που ακολουθεί την εβδομάδα κατά την οποία έχουν υποβληθεί οι αιτήσεις πιστοποιητικών, εφόσον δεν έχει ληφθεί κανένα ειδικό μέτρο κατά το χρονικό αυτό διάστημα από την Επιτροπή.
(7)
Το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1518/2003 της Επιτροπής, της 28ης Αυγούστου 2003, για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εξαγωγής στον τομέα του χοιρείου κρέατος (13), το άρθρο 12 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 382/2008 της Επιτροπής, της 21ης Απριλίου 2008, για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εισαγωγής και εξαγωγής στον τομέα του βοείου κρέατος (14), το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1178/2010 της Επιτροπής, της 13ης Δεκεμβρίου 2010, σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εξαγωγής στον τομέα των αυγών (15) και το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 90/2011 της Επιτροπής, της 3ης Φεβρουαρίου 2011, για τις λεπτομέρειες εφαρμογής του καθεστώτος των πιστοποιητικών εξαγωγής στον τομέα του κρέατος πουλερικών (16) προβλέπουν ότι τα πιστοποιητικά εξαγωγής εκδίδονται την Τετάρτη που ακολουθεί την εβδομάδα κατά την οποία έχουν υποβληθεί οι αιτήσεις πιστοποιητικών, εφόσον δεν έχει ληφθεί κανένα ειδικό μέτρο κατά το χρονικό αυτό διάστημα από την Επιτροπή.
(8)
Λαμβανομένων υπόψη των αργιών του έτους 2013 και της μη έκδοσης της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης κατά τις αργίες αυτές, η χρονική περίοδος μεταξύ της υποβολής των αιτήσεων και της έκδοσης των πιστοποιητικών είναι πολύ σύντομη για να διασφαλιστεί η ορθή διαχείριση της αγοράς και πρέπει συνεπώς να παραταθεί.
(9)
Το άρθρο 14 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1272/2009 της Επιτροπής, της 11ης Δεκεμβρίου 2009, για τη θέσπιση κοινών λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007 του Συμβουλίου όσον αφορά την αγορά και την πώληση γεωργικών προϊόντων από τη δημόσια παρέμβαση (17) προβλέπει ότι η Επιτροπή αποφασίζει εντός δύο εργάσιμων ημερών από την κοινοποίηση που αναφέρεται στο άρθρο 13 παράγραφος 1 του εν λόγω κανονισμού και εντός πέντε εργάσιμων ημερών από την κοινοποίηση που αναφέρεται στο άρθρο 13 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού.
(10)
Λαμβανομένων υπόψη των αργιών του έτους 2013 και της μη έκδοσης της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης κατά τις αργίες αυτές, η χρονική περίοδος εξέτασης των προσφορών είναι πολύ σύντομη για να διασφαλιστεί η καλή παρακολούθηση των προσφερόμενων ποσοτήτων και πρέπει συνεπώς να παραταθεί.
(11)
Τα μέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισμό είναι σύμφωνα με τη γνώμη της διαχειριστικής επιτροπής για την κοινή οργάνωση των γεωργικών αγορών,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
Άρθρο 1
Σιτηρά
1. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 3 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2305/2003, για το έτος 2013, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής κριθαριού, στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4126, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 13 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
2. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 4 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 969/2006, για το έτος 2013, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής αραβοσίτου, στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4131, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 13 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
3. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 4 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1067/2008, για το έτος 2013, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής μαλακού σίτου άλλης ποιότητας, πλην της υψηλής ποιότητας, στο πλαίσιο των ποσοστώσεων 09.4123, 09.4124, 09.4125 και 09.4133, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 13 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
Άρθρο 2
Ρύζι
1. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 4 παράγραφος 3 πρώτο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1964/2006, για το έτος 2013, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής ρυζιού καταγωγής Μπαγκλαντές, στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4517, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 6 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
2. Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 2 παράγραφος 1 τρίτο εδάφιο του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 480/2012, για το έτος 2013, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής θραυσμάτων ρυζιού, στο πλαίσιο της ποσόστωσης 09.4079, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 6 Δεκεμβρίου 2011, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
Άρθρο 3
Ζάχαρη
Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 4 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 828/2009, οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής προϊόντων του τομέα της ζάχαρης στο πλαίσιο των ποσοστώσεων 09.4221, 09.4231, 09.4241 έως 09.4247, δεν είναι δυνατόν να υποβληθούν μετά την Παρασκευή 13 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών, και μέχρι την Παρασκευή 27 Δεκεμβρίου 2013, στις 13.00, ώρα Βρυξελλών.
Άρθρο 4
Ελαιόλαδο
Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1918/2006, τα πιστοποιητικά εισαγωγής ελαιολάδου, για τα οποία υποβάλλονται οι αιτήσεις κατά τις περιόδους που αναφέρονται στο παράρτημα I του παρόντος κανονισμού εκδίδονται τις αντίστοιχες ημερομηνίες που αναγράφονται σε αυτό, με την επιφύλαξη των μέτρων που θεσπίζονται κατ’ εφαρμογή του άρθρου 7 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1301/2006 της Επιτροπής (18).
Άρθρο 5
Ζάχαρη και ισογλυκόζη εκτός ποσόστωσης
Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 7δ παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 951/2006, τα πιστοποιητικά εξαγωγής ζάχαρης και ισογλυκόζης εκτός ποσόστωσης, για τα οποία υποβάλλονται οι αιτήσεις κατά τις περιόδους που αναφέρονται στο παράρτημα II του παρόντος κανονισμού εκδίδονται τις αντίστοιχες ημερομηνίες που αναγράφονται σε αυτό, λαμβανομένων, ενδεχομένως, υπόψη των ειδικών μέτρων που αναφέρονται στο άρθρο 9 παράγραφοι 1 και 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 951/2006, τα οποία έχουν θεσπιστεί πριν από τις εν λόγω ημερομηνίες έκδοσης.
Άρθρο 6
Πιστοποιητικά εξαγωγής με επιστροφές στους τομείς του χοιρείου και του βοείου κρέατος, των αυγών και του κρέατος πουλερικών
Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1518/2003, από το άρθρο 12 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 382/2008, από το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1178/2010 και από το άρθρο 3 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 90/2011, τα πιστοποιητικά εξαγωγής για τα οποία υποβάλλονται οι αιτήσεις κατά τις περιόδους που αναφέρονται στο παράρτημα III του παρόντος κανονισμού εκδίδονται τις αντίστοιχες ημερομηνίες που αναγράφονται σε αυτό, λαμβανομένων, ενδεχομένως, υπόψη των ειδικών μέτρων που αναφέρονται στο άρθρο 3 παράγραφοι 4 και 4α του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1518/2003, στο άρθρο 12 παράγραφοι 2 και 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 382/2008, στο άρθρο 3 παράγραφοι 4 και 5 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1178/2010 και στο άρθρο 3 παράγραφοι 4 και 5 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 90/2011, τα οποία έχουν θεσπιστεί πριν από τις εν λόγω ημερομηνίες έκδοσης.
Άρθρο 7
Προσφορές για την αγορά μαλακού σίτου σε καθορισμένη τιμή στο πλαίσιο της αγοράς παρέμβασης
Κατά παρέκκλιση από το άρθρο 14 παράγραφος 1 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1272/2009, για τις προσφορές μαλακού σίτου οι οποίες κοινοποιούνται κατά τις περιόδους που αναφέρονται στο παράρτημα IV του παρόντος κανονισμού, η προθεσμία εντός της οποίας η Επιτροπή λαμβάνει απόφαση σύμφωνα με τις κοινοποιήσεις που αναφέρονται στο άρθρο 13 παράγραφος 2 στοιχείο β) και παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1272/2009 λήγει την ημερομηνία που αναγράφεται στο εν λόγω παράρτημα.
Άρθρο 8
Έναρξη ισχύος
Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Λήγει στις 10 Ιανουαρίου 2014.
Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
Βρυξέλλες, 14 Δεκεμβρίου 2012.


Input:
VERORDENING (EU) Nr. 546/2014 VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD
van 15 mei 2014
tot wijziging van Verordening (EG) nr. 718/1999 van de Raad betreffende het beleid ten aanzien van de capaciteit van de communautaire binnenvaartvloot met het oog op de bevordering van het vervoer over de binnenwateren
HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 91, lid 1,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Na toezending van het ontwerp van wetgevingshandeling aan de nationale parlementen,
Gezien het advies van het Europees Economisch en Sociaal Comité (1),
Gezien het advies van het Comité van de Regio’s (2),
Handelend volgens de gewone wetgevingsprocedure (3),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 718/1999 (4) is het beleid vastgesteld inzake de capaciteit van schepen voor het vervoer van goederen over de binnenwateren in de lidstaten.
(2)
In het kader van de modernisering en herstructurering van de vloten moeten bij voorkeur al in een vroeg stadium sociale maatregelen worden genomen ten behoeve van alle bemanningsleden, met inbegrip van werknemers en schipper-eigenaars die de binnenvaart willen verlaten of willen overstappen naar een andere sector, aangevuld met maatregelen om het samengaan van ondernemingen te stimuleren, de vakbekwaamheid in de binnenvaart te verbeteren en de aanpassing van de schepen aan de technische vooruitgang te bevorderen, ook met betrekking tot milieuvriendelijke schepen. Het in elke lidstaat waarvan de binnenwateren in verbinding staan met die van een andere lidstaat en waarvan de tonnage van de vloot meer dan 100 000 ton bedraagt, opgerichte en bij Verordening (EG) nr. 718/1999 vastgelegde reservefonds, moet worden gebruikt voor maatregelen die betrekking hebben op schipper-eigenaars. Andere speciale fondsen die al op het niveau van de Unie bestaan moeten worden gebruikt om activiteiten te ondersteunen die gezamenlijk door de sociale partners worden ondernomen.
(3)
Hiervoor zou een beroep kunnen worden gedaan op het reservefonds indien de vertegenwoordigende binnenvaartorganisaties daar unaniem om verzoeken.
(4)
De reservefondsen, die uitsluitend bestaan uit financiële bijdragen van de sector, zijn tot nu toe nog nooit gebruikt.
(5)
De maatregelen in het kader van de modernisering van de Unievloot als bedoeld in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 718/1999 hebben uitsluitend betrekking op sociale aspecten en de veiligheid van de werkomgeving. Andere vormen van steunmaatregelen om een gunstige context te creëren voor innovatie en het milieu zijn niet voorzien.
(6)
De maatregelen in Verordening (EG) nr. 718/1999 inzake beroepsopleiding en omscholing zijn relevant voor alle bemanningsleden die de sector verlaten, ook voor schipper-eigenaars, en niet alleen voor personen die de status van werknemer bezitten.
(7)
Verordening (EG) nr. 718/1999 voorziet in maatregelen om schipper-eigenaars ertoe aan te sporen commerciële samenwerkingsverbanden te sluiten, maar niet in maatregelen om de organisaties die de binnenvaart op het niveau van de Unie vertegenwoordigen te versterken, ondanks het feit dat sterkere organisaties die de hele Unie bestrijken, kunnen helpen om de versnippering in de sector tegen te gaan.
(8)
Verordening (EG) nr. 718/1999 moet worden aangevuld met maatregelen met het oog op de opleiding of omscholing van bemanningsleden die de sector verlaten en niet de status van „werknemer” bezitten, om schipper-eigenaars ertoe aan te sporen zich bij commerciële samenwerkingsverbanden aan te sluiten, samenwerkingsverbanden te versterken en om innovatie van schepen en de aanpassing daarvan aan de technische vooruitgang op milieugebied aan te moedigen
(9)
De Commissie en de lidstaten moeten het onderzoek en de innovatie in de binnenvaarttransportsector en in de multimodale haveninfrastructuur intensiveren door middel van beschikbare financieringsinstrumenten, in voorkomend geval ook die van Horizon 2020 - het kaderprogramma voor onderzoek en innovatie 2014-2020 („Horizon 2020”) (5) en de Connecting Europe Facility (6), waarbij ervoor moet worden gezorgd dat de binnenvaartsector in het multimodale vervoer wordt geïntegreerd.
(10)
De Commissie moet maatregelen ten behoeve van de innovatie en de aanpassing van de binnenvaartvloot aan de technische vooruitgang op milieugebied ondersteunen door het gebruik van de beschikbare financieringsinstrumenten van de Unie, zoals de Connecting Europe Facility en Horizon 2020, te bevorderen, en moet voorstellen doen voor de wijze waarop het effect van de reservefondsen kan worden vergroot met behulp van die beschikbare fondsen en de financieringsinstrumenten van de Europese Investeringsbank.
(11)
Aangezien reservefondsen zijn opgezet met bijdragen van de sector, moeten zij kunnen worden gebruikt voor de aanpassing van schepen aan technische en milieuvereisten die na de inwerkingtreding van deze verordening worden vastgesteld, met inbegrip van de aanpassing ervan aan de verdere ontwikkeling van Europese normen inzake motoremissies, alsook voor het aanmoedigen van efficiënt motorbrandstofgebruik, van het gebruik van alternatieve brandstoffen en van andere maatregelen ter verbetering van de luchtkwaliteit en voor milieuvriendelijker schepen, met inbegrip van aan rivieren aangepaste schepen.
(12)
Verordening (EG) nr. 718/1999 dient derhalve dienovereenkomstig te worden gewijzigd,
HEBBEN DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Artikel 8 van Verordening (EG) nr. 718/1999 wordt vervangen door:
„Artikel 8
Onverminderd artikel 3, lid 5, kan elke lidstaat maatregelen nemen met name om:
-
de vervroegde pensionering of de overschakeling naar een andere economische bedrijvigheid van ondernemers van vervoer over de binnenwateren die de sector verlaten, te vergemakkelijken, onder andere door uitgebreide informatie beschikbaar te stellen;
-
voor de bemanningsleden die de sector verlaten, met inbegrip van werknemers en schipper-eigenaars, acties inzake beroepsopleiding of omscholing te organiseren en passende informatie over de desbetreffende acties te verstrekken;
-
de vakbekwaamheid in de binnenvaart en kennis van logistiek te verbeteren om de verdere ontwikkeling en de toekomst van het beroep te verzekeren;
-
schipper-eigenaars aan te moedigen om zich bij een commercieel samenwerkingsverband aan te sluiten en de organisaties die de binnenvaart op het niveau van de Unie vertegenwoordigen, te versterken;
-
de aanpassing van de schepen aan de technische vooruitgang te stimuleren met het oog op het verbeteren van de arbeidsomstandigheden, inclusief de bescherming van de gezondheid, en het verhogen van de veiligheid;
-
innovatie van schepen en de aanpassing ervan aan de technische vooruitgang op milieugebied te bevorderen, inclusief milieuvriendelijke schepen,
-
manieren te bevorderen om het gebruik van de reservefondsen te vergroten in samenhang met beschikbare financieringsinstrumenten, in voorkomend geval, ook die in het kader van Horizon 2020 en de Connecting Europe Facility, en met financieringsinstrumenten van de Europese Investeringsbank.”
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 15 mei 2014.


Input:
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 283/2014,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan laajuisia verkkoja televiestintäinfrastruktuurien alalla koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnot (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille, koulutukselle, osallistumiselle sosiaaliseen ja poliittiseen elämään, kulttuurisisällöille ja liiketoiminnalle. Laajan, suurnopeuksisen ja turvallisen internetyhteyden ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kaikkialla Euroopassa on olennaista sosiaalisen kasvun ja talouskasvun, kilpailukyvyn, sosiaalisen osallisuuden sekä sisämarkkinoiden kannalta.
(2)
Eurooppa-neuvosto vahvisti 17 päivänä kesäkuuta 2010 komission 26 päivänä elokuuta 2010 antaman tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta, jonka tarkoituksena on viitoittaa tie tieto- ja viestintätekniikan yhteiskunnallisten ja taloudellisten mahdollisuuksien mahdollisimman täysimääräiseen hyödyntämiseen. Sillä pyritään edistämään kilpailukykyisen suurnopeuksisen internet-infrastruktuurin ja internet-pohjaisten digitaalipalvelujen tarjontaa ja kysyntää, jotta voidaan edetä kohti todellisia digitaalisia sisämarkkinoita, mikä on keskeisen tärkeää älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta.
(3)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 (4) määritellään ehdot, menetelmät ja menettelyt, jotka koskevat unionin rahoitustuen myöntämistä Euroopan laajuisille verkoille liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen infrastruktuureissa. Koska Verkkojen Eurooppa -välineen, jäljempänä 'Verkkojen Eurooppa', kattamilla aloilla esiintyy samankaltaisia haasteita ja mahdollisuuksia, on olemassa merkittäviä mahdollisuuksia hyödyntää synergioita muun muassa yhdistämällä Verkkojen Eurooppa -rahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa.
(4)
Olemassa on jo suuri määrä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja, joiden kautta Euroopan julkishallinnot ovat vuorovaikutuksessa keskenään unionin toimintapolitiikkojen toteuttamiseksi. Kun tarjotaan uusia ratkaisuja, on tärkeää hyödyntää muiden eurooppalaisten aloitteiden puitteissa jo toteutettuja ratkaisuja, välttää päällekkäistä työtä ja varmistaa koordinointi ja lähestymistapojen ja ratkaisujen yhteensovittaminen eri aloitteiden ja politiikkalohkojen, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 922/2009/EY (5) perustetun ISA-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2013 (6) perustetun Fiscalis-ohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, välillä. Samoin on tärkeää, että ratkaisuissa noudatetaan sovittuja kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai yhteentoimivuutta koskevia avoimia eritelmiä, etenkin niitä, jotka komissio on määrittänyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (8) nojalla, ja muita asiaan liittyviä eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia julkisia palveluja varten laadittuja eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita (EIF).
(5)
Eurooppalaisista teknisistä standardeista on hyötyä nopeiden laajakaistaverkkojen kehittämisessä. Tarvitaan unionin tutkimus- ja kehitysohjelmia sekä standardointimenettelyjen seurannan lisäämistä, jotta unioni voisi toimia keskeisessä asemassa televiestintäalalla.
(6)
Jäsenvaltioiden välisissä, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta (9) yhteisrahoitusta saaneissa suuren mittakaavan pilottihankkeissa, kuten PEPPOL-, STORK-, epSOS-, eCODEX- tai SPOCS-hankkeissa, on validoitu eSENS-hankkeen yhteydessä parhaillaan konsolidoitaviin yhteisiin rakenneosiin perustuvia, keskeisiä rajat ylittäviä digitaalisia palveluja sisämarkkinoilla. Nämä pilottihankkeet ovat jo saavuttaneet tai ovat lähitulevaisuudessa saavuttamassa käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen. Olemassa olevat yhteistä etua koskevat hankkeet ovat jo osoittaneet Euroopan tasolla toimimisen tuoman selkeän lisäarvon esimerkiksi kulttuuriperinnön (Europeana), lastensuojelun (Safer Internet) ja sosiaaliturvan (EESSI) alalla, ja ehdotuksen asteella on uusia hankkeita esimerkiksi kuluttajansuojan alalla (ODR).
(7)
Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle tulisi asettaa rakenneosat ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttava konkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jonka avulla voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta Verkkojen Euroopan jälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta tarvittaessa muista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta.
(8)
On tärkeää, että digitaalipalvelujen infrastruktuurit, joita tarvitaan unionin oikeudesta johtuvien oikeudellisten velvoitteiden täyttämiseksi ja/tai jotka ovat kehittämässä tai tarjoavat jo rakenneosia, ja joilla on mahdollisesti suuri vaikutus yleiseurooppalaisten julkisten palvelujen kehitykseen, tulevat rahoitetuiksi, jotta voidaan tukea useampia digitaalipalvelujen infrastruktuureja ja rakentaa asteittain eurooppalaista yhteentoimivuuden ekosysteemiä. Tässä yhteydessä oikeudellisilla velvoitteilla tarkoitetaan yksittäisiä säännöksiä, jotka edellyttävät joko digitaalipalvelujen infrastruktuurien kehittämistä tai niiden käyttöä tai jotka edellyttävät tuloksia, jotka voidaan saavuttaa ainoastaan eurooppalaisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien avulla.
(9)
Asemansa vakiinnuttaneina digitaalipalvelujen infrastruktuureina Europeana ja lapsille turvallisempi Internet olisi asetettava etusijalle rahoituksessa. Olisi erityisesti taattava muista unionin ohjelmista Verkkojen Euroopalle myönnettävän unionin rahoituksen jatkuvuus ensimmäisinä vuosina neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (10) vahvistettua monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2014-2020, jotta voidaan tarjota nykyisen rahoitusjärjestelyn puitteissa jatkuva hyvä palvelutaso. Neuvosto korosti 10 päivänä toukokuuta 2012, että on äärimmäisen tärkeää huolehtia Europeanan pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta muun muassa hallinnoinnin ja rahoituksen osalta. (11)
(10)
Lapsille ja nuorille olisi taattava turvallinen, osallistava ja myönteinen verkkoympäristö. Olisi taattava Safer Internet -ohjelman toimivuus vuoden 2014 jälkeen keskeisenä toimena, jolla suojellaan ja edistetään lasten oikeuksia verkkoympäristössä. Olisi tuettava taloudellisesti sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla internetin parantamiseen lasten näkökulmasta tähtäävän eurooppalaisen strategian toteuttamista erityisesti internetin turvallisuutta jäsenvaltioissa edistävien keskusten osalta panemalla täytäntöön tämä asetus. Näiden keskusten toiminnot, muun muassa tiedotuskeskuksina toimiminen ja lapsille, vanhemmille ja hoitajille tarkoitetut linjat, joilla annetaan neuvontaa lasten parhaista internetin käyttötavoista, sekä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä sisällöstä ilmoittamiseen tarkoitetut vihjelinjat, ovat keskeinen osa edellä mainitun strategian tuloksellisuutta ja olennainen edellytys sille.
(11)
Sähköistä tunnistamista ja sähköisiin transaktioihin liittyviä luottamuspalveluja sisämarkkinoilla koskevassa tulevassa unionin säädöksessä määritetään yksityiskohtaiset vaatimukset ja edellytykset keskeisten vastavuoroisen tunnistamisen mahdollistaville tekijöille, joihin jäljempänä viitataan digitaalipalvelujen infrastruktuurien rakenneosina. Kyseisen säädöksen on määrä kattaa useita tärkeimpiä rakenneosia, esimerkiksi sähköisen tunnistamisen ja sähköisen allekirjoituksen osana tämän asetuksen liitteessä esitettyjä yhteistä etua koskevia hankkeita.
(12)
Päätöksen N:o 922/2009/EY mukaisesti toteutetut digitaalipalvelujen infrastruktuurit tulevat helpottamaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää sähköistä vuorovaikutusta Euroopan julkishallintojen välillä. Tämä puolestaan mahdollistaa keskeisten palvelujen tarjonnan muun muassa sähköisen tunnistamisen ja todentamisen sekä sähköisten hankintojen, rajojen yli tapahtuvan yritysrekisterien yhteenliittämisen, rajat ylittävien yhteentoimivien sähköisten terveyspalvelujen sekä kyberturvallisuutta koskevan rajat ylittävän yhteistyön aloilla, ja tukee näin digitaalisia sisämarkkinoita. Tällaiseen hallintojen vuorovaikutukseen päästään luomalla ja/tai parantamalla yhteentoimivia ydinpalvelualustoja, jotka perustuvat olemassa oleviin yhteisiin rakenneosiin, ja/tai tuottamalla uusia rakenneosia, joita tarvitaan muiden ydinpalvelualustojen kehittämiseksi, sekä tuottamalla näihin liittyviä yleisluonteisia palveluja, joilla kansalliset infrastruktuurit liitetään ydinpalvelualustoihin digitaalisten palvelujen tarjoamiseksi rajojen yli.
(13)
Jäsenvaltioiden olisi kannustettava paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti digitaalipalvelujen infrastruktuurien hallinnointiin sekä varmistettava, että yhteistä etua koskevissa hankkeissa, jotka liittyvät sähköisen hallinnon palvelujen tarjontaan rajojen yli, otetaan huomioon eurooppalaisiin yhteentoimivuusperiaatteisiin (EIF) sisältyvät suositukset.
(14)
Euroopan parlamentti korosti 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa "Laajakaista Euroopassa: investointi digitaalivetoiseen kasvuun" (12), että laajakaistapalvelut ovat avainasemassa unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta ja tukevat suuresti unionin talouskasvua, sosiaalista koheesiota ja laadukkaiden työpaikkojen syntyä. On tärkeää sijoittaa uusimpaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan tekniikkaan, jos halutaan, että unionissa syntyy innovaatioita, tietämystä ja palveluja.
(15)
Liki 500 miljoonan suurnopeuksista laajakaistaa käyttävän kansalaisen eurooppalaiset markkinat olisivat eturintamassa luomassa edellytyksiä sisämarkkinoiden kehitykselle, muodostaisivat maailmanlaajuisesti ainutlaatuisen käyttäjien kriittisen massan, joka toisi uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, sekä tarjoaisi kaikille käyttäjille lisäarvoa ja antaisi unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi osaamistaloudeksi. Suurnopeuksisen laajakaistaverkon ripeä yleistyminen on ratkaisevaa unionin tuottavuuden kehittymisen ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla edelläkävijöitä eri aloilla, kuten terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla.
(16)
Infrastruktuuriin liittyvien uusien mahdollisuuksien ja uusien innovatiivisten ja yhteentoimivien palvelujen yhdistelmän avulla on määrä käynnistää suotuisa kasvukierre, sillä ne lisäävät suurnopeuksisen laajakaistan kysyntää, johon on liiketoiminnallisessa mielessä järkevää vastata.
(17)
Euroopan digitaalistrategian mukaan kaikkien eurooppalaisten saatavilla olisi vuoteen 2020 mennessä oltava yli 30 Mbit/s internet-yhteys ja vähintään 50 prosentilla eurooppalaisista kotitalouksista tilattuna yli 100 Mbit/s internet-yhteys.
(18)
Aikaisempaa nopeampia internet-yhteyksiä edellyttävien digitaalisten palvelujen ja sovellusten ripeän kehityksen ja sen mahdollistavien nopeasti kehittyvien huipputeknologioiden vuoksi on Euroopan digitaalistrategian puitteissa harkittava vuodelle 2020 asetettujen laajakaistatavoitteiden tarkistamista sen varmistamiseksi, että unionilla on kilpailukykyiset laajakaistanopeudet maailman muihin talouksiin verrattuna.
(19)
Joidenkin laajakaistahankkeiden olisi osoitettava, että niillä on kunnianhimoisemmat, entistä suurempiin nopeuksiin tähtäävät tavoitteet ja että ne soveltuvat kytkettävyyden lisäämiseen tarkoitetuiksi pilottihankkeiksi ja laajasti toisinnettaviksi malleiksi.
(20)
Päätöslauselmassaan, jonka Euroopan parlamentti antoi 12 päivänä syyskuuta 2013 kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalisesta strategiasta: aika kiristää tahtia, se painotti, että tarkistetun Euroopan digitaalistrategian eteenpäin suuntautuva tavoitteena vuodelle 2020 pitäisi olla kaikkien unionin kotitalouksien liittäminen laajakaistaan, jonka nopeus on 100 Mbit/s ja jossa 50 prosentilla kotitalouksista nopeus on vähintään 1 Gbit/s.
(21)
Yksityisen sektorin olisi oltava johtavassa roolissa laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuva ja investointiystävällinen sääntelykehys. Kun yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Julkinen rahoitustuki laajakaistalle olisi rajattava ohjelmiin tai aloitteisiin, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinahäiriöt tai epäoptimaaliset investointitilanteet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (13) mukaisesti.
(22)
Laajakaistaverkkoihin liittyvät rahoitusvälineet eivät saa perusteettomasti vääristää kilpailua, karkottaa yksityisiä investointeja tai hillitä yksityisten toimijoiden investointihalukkuutta. Erityisesti niiden on oltava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101, 102, 106 ja 107 artiklan mukaisia sekä tarvittaessa valtiontukisääntöjen soveltamista laajakaistaverkkojen nopean käyttöönoton yhteydessä koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti.
(23)
Laajakaistaverkkojen julkinen rahoitus on käytettävä ainoastaan infrastruktuureihin, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön, erityisesti kilpailulainsäädännön, mukaisia ja joiden käyttöoikeuteen liittyvät velvollisuudet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (14) mukaisia.
(24)
Koska Verkkojen Euroopan varat ovat hyvin rajalliset, rahoitustuessa olisi keskityttävä luomaan unionin tason rahoitusmekanismeja, joilla voitaisiin houkutella lisäinvestointeja, edistää kerrannaisvaikutuksia ja helpottaa näin yksityisten varojen ja muiden julkisten varojen tehokasta käyttöä investointeihin. Tämä lähestymistapa mahdollistaa yritysten ja institutionaalisten toimijoiden osallistumisen tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin suoraan Verkkojen Euroopasta saatava rahoitus.
(25)
Verkkojen Euroopan puitteissa käytettävien varojen vähäisyyden vuoksi ja digitaalipalvelujen infrastruktuurien asianmukaisen rahoituksen varmistamiseksi laajakaistan talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ei saisi ylittää kustannustehokkaan intervention aikaansaamiseen tarvittavaa minimimäärää, joka olisi määritettävä ennakkoarvioinnilla ottaen huomioon muun muassa suunnitellut rahoitusvälineet, pienimmän tehokkaan hankekokonaisuuden vipuvaikutus ja markkinaolosuhteet.
(26)
Laajakaistan käyttöönottoon suunnattavan Verkkojen Eurooppa -tuen olisi täydennettävä muista unionin ohjelmista ja aloitteista, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot), myönnettävää tukea tapauksissa, joissa ennakkoarvioinneissa todetaan markkinahäiriöistä tai epäoptimaalisissa investointitilanteissa ja joiden osalta hallinnointiviranomaiset niin päättävät. Laajakaistan käyttöönottoon kohdistettavan Verkkojen Eurooppa -rahoitustuen olisi edesautettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä sekä suoraan että tarjoamalla investointimuoto vapaaehtoisille korvamerkityille rahoitusosuuksille muista lähteistä, mukaan lukien ERI-rahastot, antaen näin jäsenvaltioille mahdollisuuden hyötyä unionin hallinnoimien järjestelmien taitotiedosta ja mittakaavaeduista ja parantaa tätä kautta julkisten varojen käytön tehokkuutta.
(27)
Parhaan vastineen varmistamiseksi rahoille ja varojen vähäisyyden vuoksi Verkkojen Eurooppa -rahoitusta tulisi olla niiden hankkeiden saatavilla, jotka tukeutuvat tietylle hankkeelle parhaiten soveltuvaan tekniikkaan, voivat osaltaan edistää innovatiivisia liiketoimintamalleja ja osoittavat suurta toistettavuuspotentiaalia. Silloin kun hankkeita rahoitetaan Verkkojen Euroopan puitteissa maksettavavilla vapaaehtoisilla rahoitusosuuksilla, joita ovat esimerkiksi ERI-rahasto tai kansallisen tai alueellinen rahoitus, kelpoisuusperusteiden tulisi olla joustavampia ja niissä olisi otettava huomioon niiden alueiden erityistilanne ja -olosuhteet, joihin kyseistä rahoitusta on tarkoitus käyttää.
(28)
Unioni voi tukea Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseen myötävaikuttavaa laajakaistaverkkojen käyttöönottoa kaiken tyyppisillä alueilla, kuten esikaupunkialueilla, maaseudulla, harvaanasutuilla alueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla. Digitaalisen kuilun kaventaminen ja kasvava osallisuus tietoyhteiskuntaan ovat Euroopan digitaalistrategian tärkeitä tavoitteita. Kaikissa laajakaistaa koskevissa unionin toimissa on vastattava niiden esikaupunkialueiden, maaseutualueiden ja etenkin harvaanasuttujen alueiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden tarpeisiin, joille on oltava tarjolla yhteyksiä. Tähän sisältyy laajakaistaverkkojen käyttöönotto saarialueiden, erillisalueiden, vuoristoalueiden, etäisten alueiden ja syrjäseutualueiden, mukaan luettuina saarijäsenvaltiot, liittämiseksi unionin keskusalueisiin ja/tai tällaisten alueiden ja unionin keskusalueiden välisten yhteyksien luotettavuuden tai suorituskyvyn parantaminen.
(29)
Olisi edistettävä digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Verkkojen Euroopan sekä kansallisten ja alueellisten laajakaistatoimien yhteensopivuutta.
(30)
Rahoitustuen muodot olisi tätä asetusta täytäntöönpantaessa sovitettava kulloinkin kyseessä olevien toimien ominaispiirteisiin. Näin ollen digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla olisi rahoitettava ydinpalvelualustoja, joita ei voida rahoittaa muista lähteistä, ensisijaisesti hankintojen kautta tai poikkeustapauksissa avustuksilla, kun taas yleisluonteisille palveluille olisi annettava Verkkojen Euroopasta vain rajallisesti rahoitustukea. Lisäksi kaikessa Verkkojen Euroopasta annettavassa rahoitustuessa olisi pyrittävä unionin varojen tehokkaaseen käyttöön ja näin ollen laajakaistaverkkoja olisi tuettava rahoitusvälineillä, jotka varmistavat suuremman vipuvaikutuksen kuin avustukset.
(31)
Tämän asetuksen nojalla tehtävissä interventioissa olisi pyrittävä synergioihin ja yhteentoimivuuteen liitteessä kuvattujen, erilaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden välillä sekä suhteessa muihin infrastruktuureihin, kun Verkkojen Euroopasta tuettuihin liikenne- ja energiainfrastruktuureihin, muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmasta tuettaviin asiaan liittyviin tutkimusinfrastruktuureihin ja ERI-rahastoista tuettaviin keskeisiin infrastruktuureihin, sekä vältettävä päällekkäistä työtä ja perusteettomia hallinnollisia rasitteita.
(32)
Yhteistä etua koskeville hankkeille annettavaa rahoitustukea olisi täydennettävä horisontaalisilla toimilla, kuten teknisellä avulla, kysynnän edistävillä toimenpiteillä ja koordinoinnilla, jossa olisi pyrittävä maksimoimaan unionin intervention vaikutukset.
(33)
Sitoessaan varoja interventioihin laajakaistaverkkojen alalla komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin olemassa olevien rahoitusvälineiden arviointien tulokset.
(34)
Komission olisi käytettävä apunaan kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää, jonka olisi otettava kantaa ja osallistuttava muun muassa tämän asetuksen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja puututtava täytäntöönpanon ongelmiin.
(35)
Asiantuntijaryhmän olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen, kuten paikallis- ja alueviranomaisten, internetyhteydentarjoajien, julkisten verkkojen hallinnoijien ja komponenttien valmistajien sekä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1211/2009 (15) perustetun Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC), kanssa.
(36)
Asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetaan Verkkojen Eurooppa -koordinointikomitea, joka on myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011 (16) tarkoitettu komitea. Lisäksi asetuksella (EU) N:o 1316/2013 annetaan komissiolle toimivalta hyväksyä tarkastelumenettelyä noudattaen vuotuisia ja monivuotisia työohjelmia myös televiestintäalalla, koska siihen sovelletaan tätä asetusta. On tärkeää selkeyttää tältä osin, että televiestintäinfrastruktuurin alan asiantuntijoiden olisi edustettava koordinointikomiteassa jäsenvaltioita, kun käsiteltävänä on tähän asetukseen liittyviä kysymyksiä, erityisesti vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien luonnoksia,
(37)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat/eli (mainitaan tarvittaessa tavoitteet),] koska (mainitaan syyt), vaan ne voidaan (mainitaan toiminnan laajuus tai vaikutukset) vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(38)
Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellään ne edellytykset, menetelmät ja menettelyt, joiden mukaisesti Euroopan laajuisille verkoille myönnetään unionin rahoitustukea yhteistä etuja koskevien liikenne-, televiestintä- ja energia-alan infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi. Siinä myös vahvistetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 nojalla saatavilla olevien varojen jakautuminen kaikkien kolmen alan osalta. Asetusta (EU) N:o 1316/2013 sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014. On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen soveltamisajankohta asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 soveltamisajankohdan kanssa. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014.
(39)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97 (17) olisi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan suuntaviivat yhteistä etua koskevien hankkeiden ripeää toteuttamista ja yhteentoimivuutta varten Euroopan laajuisten televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen alalla.
2. Erityisesti tässä asetuksessa säädetään seuraavista seikoista:
a)
yhteistä etua koskevien hankkeiden tavoitteet ja operatiiviset painopisteet;
b)
yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti;
c)
perusteet, joiden mukaan yhteistä etua koskevia hankkeita edistävät toimet saavat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaista unionin rahoitustukea kehittämiseen, toteuttamiseen, käyttöönottoon, yhteenliittämiseen ja yhteentoimivuuden varmistamiseen ja
d)
yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoituksen painopisteet.
2 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 2 artiklassa säädettyjä määritelmiä.
2. Tässä asetuksessa ja asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 sovelletaan myös seuraavia määritelmiä; tällöin tarkoitetaan:
a)
'televiestintäinfrastruktuurilla' laajakaistaverkkoja ja digitaalipalvelujen infrastruktuureja;
b)
'digitaalipalvelujen infrastruktuureilla' infrastruktuureja, jotka mahdollistavat Euroopan laajuisten yhteentoimivien verkotettujen yhteistä etua koskevien palvelujen tarjoamisen sähköisesti, tyypillisesti internetin kautta kansalaisille, yrityksille ja/tai julkisille viranomaisille ja jotka koostuvat ydinpalvelualustoista ja yleisluonteisista palveluista;
c)
'rakenneosilla' digitaalipalvelujen perusinfrastruktuureja keskeisinä tekijöinä, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön monimutkaisemmissa digitaalipalvelujen infrastruktuureissa;
d)
'ydinpalvelualustoilla' digitaalipalvelujen infrastruktuurien keskeisiä solmukohtia, joilla pyritään varmistamaan yleiseurooppalainen liitettävyys, pääsy ja yhteentoimivuus, ja jotka ovat avoimia jäsenvaltioille ja mahdollisesti myös muille tahoille,
e)
'yleisluonteisilla palveluilla' yhdyskäytäväpalveluja, jotka liittävät yhden tai useamman kansallisen infrastruktuurin ydinpalvelualustaan tai -alustoihin;
f)
'laajakaistaverkoilla' kiinteitä ja langattomia liityntäverkkoja, täydentävää infrastruktuuria ja runkoverkkoja, jotka pystyvät tarjoamaan hyvin nopeat yhteydet;
g)
'horisontaalisilla toimilla' Verkkojen Eurooppa -asetuksen 2 artiklan 6 kohdassa määriteltyjä tutkimuksia ja 7 kohdassa määriteltyjä ohjelmatukitoimia.
3 artikla
Tavoitteet
1. Yhteistä etua koskevien hankkeiden on edesautettava asetuksen (EU) N:o 1316/2013 3 artiklassa säädettyjen yleistavoitteiden saavuttamista.
2. Yleistavoitteiden lisäksi yhteistä etua koskevissa hankkeissa on pyrittävä yhteen tai useampaan seuraavista erityistavoitteista:
a)
talouskasvu ja sisämarkkinoiden toteutumisen sekä toiminnan tukeminen unionin talouden, myös pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), kilpailukyvyn tukemiseksi,
b)
kansalaisten, yritysten ja julkisten viranomaisten arkeen joka tasolla tehtävät parannukset edistämällä laajakaistaverkkojen tunnetuksi tekemistä, kansallisten, alueellisten ja paikallisten laajakaistaverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä syrjimätöntä pääsyä tällaisiin verkkoihin ja osallisuutta tietoyhteiskuntaan.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista on tuettava seuraavilla operatiivisilla painopisteillä:
a)
Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuus, liitettävyys, kestävä käyttöönotto, ylläpito ja ajanmukaistaminen sekä Euroopan tason koordinointi,
b)
yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen, jolla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi.
4 artikla
Yhteistä etua koskevat hankkeet
1. Yhteistä etua koskevissa hankkeissa on erityisesti
a)
pyrittävä luomaan ja/tai parantamaan yhteentoimivia ja, aina kun se on mahdollista, kansainvälisesti yhteensopivia ydinpalvelualustoja yhdistettyinä yleisluonteisiin palveluihin digitaalipalvelujen infrastruktuureja varten;
b)
tarjottava tehokkaita laajakaistaverkkoja koskevia investointivälineitä, houkuteltava uusia investoijien ja hankkeiden vetäjien luokkia sekä edesautettava innovatiivisten hankkeiden ja liiketoimintamallien monistettavuutta.
2. Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, ajanmukaistamisen, koordinoinnin ja arvioinnin.
3. Yhteistä etua koskevia hankkeita voidaan tukea horisontaalisilla toimilla.
4. Yhteistä etua koskevat hankkeet ja niitä tukevat toimet kuvataan tarkemmin liitteessä.
5 artikla
Tukimuodot
1. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla ydinpalvelualustat toteuttaa ensisijaisesti unioni kun taas yleisluonteisten palvelujen toteuttamisesta vastaavat ne osapuolet, jotka liittyvät kulloinkin kyseessä olevaan ydinpalvelualustaan. Vastuu laajakaistaverkkoihin tehtävistä investoinneista kuuluu pääasiassa yksityiselle sektorille, ja tätä toimintaa tukee kilpailuun perustuva ja investointiystävällinen sääntelykehys. Julkista tukea annetaan laajakaistaverkoille ainoastaan silloin, kun markkinat toimivat puutteellisesti tai investointitilanne on epäoptimaalinen.
2. Jäsenvaltioita ja muita yhteistä etua koskevista hankkeista vastaavia tai näiden hankkeiden toteutukseen osallistuvia tahoja kannustetaan toteuttamaan toimenpiteitä, joita tarvitaan kyseisten hankkeiden toteutuksen edistämiseksi. Lopullinen päätös jonkin jäsenvaltion alueeseen liittyvää yhteistä etua koskevien hankkeiden toteutuksesta tehdään kyseisen jäsenvaltion annettua hyväksyntänsä.
3. Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimille, jotka täyttävät tämän asetuksen 6 artiklassa säädetyt ehdot, voidaan myöntää unionin rahoitustukea asetuksen (EU) N:o 1316/2013 edellytysten mukaisesti ja siinä säädetyistä välineistä. Rahoitustukea myönnetään unionin asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen, tämän asetuksen 6 artiklassa säädettyjen rahoituksen painopisteiden ja resurssien saatavuuden mukaisesti ottaen huomioon edunsaajien erityistarpeet.
4. Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimia digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla on tuettava
a)
hankinnoilla ja/tai
b)
avustuksilla.
5. Yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimia laajakaistaverkkojen alalla on tuettava
a)
Asetuksessa (EU) N:o 1316/2013 määritellyillä rahoitusvälineillä, joihin voidaan lisätä osuuksia Verkkojen Euroopan muilta alueilta, muista välineistä, ohjelmista ja unionin talousarvion budjettikohdista, jäsenvaltioilta, mukaan luettuina alue- ja paikallisviranomaiset, ja miltä tahansa muilta investoijilta, mukaan luettuina yksityiset investoijat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja/tai
b)
yhdistämällä rahoitusvälineitä ja avustuksia muista julkisista lähteistä kuin Verkkojen Euroopasta; nämä julkiset lähteet voivat olla unionin tason tai kansallisia julkisia lähteitä.
6. Horisontaalisia toimia tuetaan
a)
hankinnoilla ja/tai
b)
avustuksilla.
7. Laajakaistaverkkoihin liittyville rahoitusvälineille varattujen talousarviomäärärahojen kokonaismäärä ei saa ylittää kustannustehokkaiden interventioiden aikaansaamiseen tarvittavaa minimimäärää, joka on määritettävä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ennakkoarviointien perusteella.
Kyseinen määrä on 15 prosenttia asetuksen (EU) N:o 1316/2013 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesta televiestintäalan rahoituskehyksestä.
8. Vähintään yksi kolmannes tämän asetuksen nojalla rahoitustukea saavista laajakaistahankkeista on asettanut nopeustavoitteekseen 100 Mbit/s.
9. Tämän asetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun kertomuksen perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission ehdotuksesta tarkistaa tämän artiklan 3 d kohdan mukaisesti määritettyä määrää ja tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitettua hankkeiden osuutta.
10. Kun Verkkojen Eurooppa -tuki täydentää ERI- rahastoista saatavaa ja muuta suoraa julkista tukea, Verkkojen Eurooppa -toimien ja rakenne- ja investointirahastoista myönnettävän tuen välillä syntyvien synergioiden edistämiseksi voidaan käyttää asianmukaista koordinointimekanismia.
6 artikla
Kelpoisuusehdot ja rahoituksen painopisteet
1. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimien on ollakseen rahoituskelpoisia täytettävä kaikki seuraavat ehdot:
a)
ne ovat saavuttaneet käyttöönoton edellyttämän kypsyysasteen, mikä on todettu erityisesti onnistuneissa pilottihankkeissa esimerkiksi unionin innovointi- ja tutkimusohjelmien kaltaisissa ohjelmissa;
b)
ne myötävaikuttavat unionin politiikkoihin ja toimiin sisämarkkinoiden tukemiseksi;
c)
ne luovat eurooppalaista lisäarvoa ja niillä on toteutettavuus- ja kustannus-/hyötyarvioinnilla laadukkaaksi osoitettavissa oleva strategia sekä suunnitelma pitkän aikavälin kestävyyttä varten, tarvittaessa muiden rahoituslähteiden kuin Verkkojen Euroopan kautta. Tällainen strategia on tarvittaessa saatettava ajan tasalle:
d)
ne noudattavat yhteentoimivuuteen liittyviä kansainvälisiä ja/tai eurooppalaisia standardeja tai avoimia eritelmiä ja suuntaviivoja, kuten eurooppalaisia EIF-yhteentoimivuusperiaatteita, ja hyödyntävät olemassa olevia ratkaisuja.
2. Verkkojen Euroopasta rahoitettavat, yhteistä etua koskevien digitaalipalvelujen infrastruktuurien alan hankkeiden edistämistoimet on valittava ja ne on rahoitettava osana asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua vuosittaista työohjelmaa.
3. Ensimmäisenä rahoituksen painopisteenä ovat rakenneosat, joiden on osoitettu soveltuvan käytettäviksi liitteessä olevan 1 jakson 1 kohdassa lueteltujen muiden digitaalipalvelujen infrastruktuurien kehittämisessä, käyttöönotossa ja toiminnassa ja jotka ovat tällaisten infrastruktuurien kannalta olennaisia.
4. Toisena rahoituksen painopisteenä ovat liitteen 1 jakson 2 ja 3 kohdassa luetellut muut digitaalipalvelujen infrastruktuurit, jotka tukevat unionin oikeutta, politiikkoja ja ohjelmia, ja jotka perustuvat mahdollisuuksien mukaan olemassa oleviin rakenneosiin.
5. Ydinpalvelualustojen tuki asetetaan etusijalle yleisluonteisiin palveluihin nähden.
6. Tämän asetuksen 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän asetuksen liitteessä olevan yhteistä etua koskevien hankkeiden kuvauksen mukaisesti ja ottaen huomioon käytettävissä olevat varat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa ja monivuotisissa työohjelmissa voidaan asettaa lisää kelpoisuus- ja ensisijaisuusehtoja digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla.
7. Laajakaistaverkkojen alalla toteutettavien yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimien on ollakseen rahoituskelpoisia täytettävä kaikki seuraavat ehdot:
a)
ne edesauttavat merkittävästi Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamista;
b)
niillä on kypsyysasteeltaan riittävät hankkeen kehitys- ja valmisteluvaiheet, joita tuetaan tuloksellisilla toteutusmekanismeilla;
c)
niillä puututaan markkinahäiriöihin tai epäoptimaalisiin investointitilanteisiin;
d)
ne eivät vääristä markkinoita tai karkota yksityisiä investointeja;
e)
niissä käytetään teknologiaa, jota pidetään objektiivisin perustein sopivimpana kyseisen maantieteellisen alueen tarpeisiin ottaen huomioon maantieteelliset, sosiaaliset ja taloudelliset tekijät ja noudattaen teknologianeutraaliuden periaatetta;
f)
niissä hyödynnetään tiettyyn hankkeeseen parhaiten sopivaa teknologiaa ja tarjotaan paras mahdollinen huipputeknologioiden välinen tasapaino tiedonsiirtokapasiteetin, siirron turvallisuuden, verkon kestävyyden ja kustannustehokkuuden suhteen;
g)
niillä on suuri toisinnettavuuspotentiaali, ja/tai ne perustuvat innovatiivisiin liiketoimintamalleihin.
8. Tämän artiklan 7 kohdan g alakohdassa tarkoitettuja ehtoja ei sovelleta hankkeisiin, jotka saavat korvamerkittyä lisärahoitusta asetuksen (EU) N:o 1316/2013 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
9. Rahoitusta voidaan myöntää jommankumman seuraavista ehdoista täyttäville horisontaalisille toimille:
a)
ne valmistelevat tai tukevat käyttöönottoon ja hallinnointiin liittyviä täytäntöönpanotoimia ja niillä puututaan toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin;
b)
luodaan uutta kysyntää digitaalipalvelujen infrastruktuureille.
7 artikla
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa
1. Unioni voi olla yhteydessä, keskustella ja vaihtaa tietoja sekä tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa saavuttaakseen tässä asetuksessa edistettäviä tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen ja kolmansien maiden vastaavien verkkojen yhteentoimivuutta.
2. Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat voivat osallistua televiestintäinfrastruktuurit kattavaan Verkkojen Euroopan alaan ETA-sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
3. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 8 artiklan 3 kohdasta ja 9 artiklan 4 kohdasta poiketen liittymistä edeltävästä strategiasta hyötyvät liittymisneuvotteluja käyvät maat ja ehdokasmaat voivat osallistua televiestintäinfrastruktuurit kattavaan Verkkojen Euroopan alaan unionin kanssa allekirjoitettujen sopimusten mukaisesti.
4. EFTA-maiden osallistumistarkoituksissa Verkkojen Eurooppaan kuuluvaa televiestininfrastruktuurien alaa pidetään erillisenä ohjelmana.
8 artikla
Tietojenvaihto, seuranta ja raportointi
1. Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat asetuksen (EU) N:o 1316/2013 22 artiklan kolmannen kohdan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän asetuksen täytäntöönpanon edistymisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa otettava paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin. Komissio julkaisee näitä tietoja koskevan vuosikatsauksen ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
2. Komissiolle antaa lausuntoja ja sitä avustaa asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta. Asiantuntijaryhmä avustaa komissiota erityisesti seuraavissa tehtävissä:
a)
tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta;
b)
kansallisten suunnitelmien tai kansallisten strategioiden huomioon ottaminen tarvittaessa,
c)
työohjelmien toteutuksen arviointi rahoituksellisella ja teknisellä tasolla,
d)
puuttuminen hankkeiden toteutuksessa esiintyviin tai esiin nouseviin ongelmiin;
e)
strategisten suuntaviivojen määrittely ennen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten työohjelmien laadintaa ottaen erityisesti huomioon valitut ja peruutetut yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämistoimet ja päätöksen määrärahojen jakautumisesta sekä kyseisten työohjelmien tarkistuksen.
3. Asiantuntijaryhmä voi tarkastella myös muita Euroopan laajuisten televiestintäinfrastruktuurien alan verkkojen kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.
4. Komissio ilmoittaa asiantuntijaryhmälle asetuksen (EU) N:o 1316/2013 17 artiklassa tarkoitettujen vuotuisten ja monivuotisten työohjelmien täytäntöönpanon edistymisestä.
5. Asiantuntijaryhmän on tehtävä yhteistyötä digitaalisten verkkojen ja palvelujen suunnitteluun ja kehittämiseen sekä näiden verkkojen hallinnointiin ja palvelujen järjestämiseen osallistuvien tahojen ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa.
Komission ja muiden tämän asetuksen täytäntöönpanosta vastaavien tahojen, kuten Euroopan investointipankin, on kiinnitettävä erityistä huomiota asiantuntijaryhmän huomautuksiin.
6. Komissio julkaisee kertomuksen asetuksen (EU) N:o 1316/2013 täytäntöönpanon edistymisestä kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin yhteydessä ja asiantuntijaryhmää kuultuaan. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
7. Kertomuksessa arvioidaan yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämisessä ja toteutuksessa saavutettua edistymistä sekä tarvittaessa toteutuksen viivästymisiä ja kohdattuja vaikeuksia sekä annetaan tiedot sitoumuksista ja suoritetuista maksuista;
8. Kertomuksessa komissio myös arvioi, vastaavatko yhteistä etua koskevien hankkeiden laajuudet edelleen teknologian kehitystä ja innovaatioita sekä sääntelyn tai markkinoiden ja talouden kehitystä, ja pitäisikö tapahtuneen kehityksen vuoksi ja pitkän aikavälin jatkuvuuden turvaamiseksi jonkin yhteistä etua koskevan hankkeen rahoitus asteittain lopettaa tai hankkia muista lähteistä. Sellaisten hankkeiden osalta, joilla on todennäköisesti huomattavia vaikutuksia ympäristöön, näihin kertomuksiin sisältyy myös ympäristövaikutusten analyysi, jossa otetaan tarvittaessa huomioon ilmastonmuutokseen sopeutumisesta ja ilmastonmuutoksen hillitsemisestä aiheutuvat tarpeet sekä katastrofivalmius ja -palautuvuus. Tällainen arviointi voidaan toteuttaa tarpeen vaatiessa myös muulloin.
9. Edellä 3 artiklassa asetettujen erityistavoitteiden saavuttamista arvioidaan jälkikäteen muun muassa seuraavien tekijöiden perusteella:
a)
digitaalipalvelujen infrastruktuurien saatavuus, jota mitataan kuhunkin digitaalipalvelujen infrastruktuuriin liittyneiden jäsenvaltioiden määrällä;
b)
digitaalipalvelujen infrastruktuureja käyttävien kansalaisten ja yritysten prosenttiosuus ja tällaisten palvelujen saatavuus rajojen yli;
c)
laajakaistaverkkojen alalle houkuteltujen investointien määrä sekä vipuvaikutus niiden hankkeiden osalta, joita rahoitetaan 5 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista julkisista rahoituslähteistä peräisin olevilla rahoitusosuuksilla.
9 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös N:o 1336/97/EY.
10 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä maaliskuuta 2014.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1134/2013 НА КОМИСИЯТА
от 7 ноември 2013 година
за одобрение на изменение, което не е несъществено, в спецификацията на название, вписано в регистъра на защитените наименования за произход и на защитените географски указания [Caballa de Andalucía (ЗГУ)]
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по- специално член 52, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 1151/2012 отмени и замени Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (2).
(2)
В съответствие с член 9, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕО) № 510/2006 Комисията разгледа заявлението на Испания за одобрение на изменение в спецификацията на защитеното географско указание „Caballa de Andalucía“, регистрирано по силата на Регламент (ЕО) № 289/2009 на Комисията (3).
(3)
Предвид това, че въпросното изменение не е несъществено, Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз (4) заявлението за изменение в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006. Тъй като Комисията не получи никакви възражения съгласно член 7 от горепосочения регламент, изменението в спецификацията следва да бъде одобрено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Одобрява се публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз изменение в спецификацията, свързано с посоченото в приложението към настоящия регламент название.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 ноември 2013 година.


Input:
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 29. januarja 2013
o spremembi Odločbe 2004/416/ES o začasnih nujnih ukrepih v zvezi z nekaterimi citrusi s poreklom iz Brazilije
(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 339)
(2013/67/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnost (1), zlasti četrtega stavka člena 16(3) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Odločba Komisije 2004/416/ES (2) določa začasne nujne ukrepe, namenjene okrepljenemu preprečevanju vnosa škodljivih organizmov, zlasti Guignardia citricarpa Kiely in Xanthomonas campestris, pri sadju rodov Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovih hibridov s poreklom iz Brazilije.
(2)
Glede na razpoložljive informacije se zdi, da začasni nujni ukrepi v zvezi s Xanthomonas campestris niso potrebni.
(3)
Glede na razvoj dogodkov v zadnjih letih bi bilo treba določiti, da se določbe o ostalih ukrepih še vedno uporabljajo.
(4)
Odločbo 2004/416/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(5)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Odločba 2004/416/ES se spremeni:
1.
Naslov se nadomesti z naslednjim:
2.
Členi 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
„Člen 1
Z odstopanjem od točke 16.4 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES se lahko sadje rodov Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. in njihovi hibridi (v nadaljnjem besedilu: citrusi) s poreklom iz Brazilije vnese na ozemlje Unije le, če je v skladu z zahtevami iz Priloge k temu sklepu.
Člen 2
Brez poseganja v določbe Direktive Komisije 94/3/ES (3) vsaka država članica, ki uvaža citruse s poreklom iz Brazilije, Komisiji in drugim državam članicam do 31. decembra vsakega leta predloži podrobno tehnično poročilo o rezultatih zdravstvenih pregledov rastlin, opravljenih na navedenih plodovih med 1. majem in 30. novembrom istega leta v skladu s členom 13(1) Direktive 2000/29/ES.
Člen 3
Komisija med 1. majem in 30. novembrom vsakega leta ves čas spremlja razvoj stanja. Če se izkaže, da navedeni nujni ukrepi niso dovolj za preprečitev vnosa organizmov Guignardia citricarpa Kiely (vsi sevi patogeni na citruse) ali niso bili izpolnjeni, Komisija sprejme strožje ali alternativne ukrepe na podlagi postopka iz člena 16(3) Direktive 2000/29/ES.
3.
V členu 5 se besede „najpozneje do 31. januarja 2008“ nadomestijo z besedami „do 31. januarja vsakega leta“.
4.
Priloga se spremeni:
(a)
Uvodno besedilo se nadomesti z naslednjim:
„Brez poseganja v določbe, ki se uporabljajo za sadje v točkah 16.1, 16.2, 16.3 in 16.5 oddelka I dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES, se uporabljajo naslednje zahteve:“
(b)
Točka 1 se črta.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Bruslju, 29. januarja 2013


Input:
ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 716/2014
z dnia 27 czerwca 2014 r.
w sprawie ustanowienia wspólnego projektu pilotażowego wspierającego realizację centralnego planu zarządzania ruchem lotniczym w Europie
(Tekst mający znaczenie dla EOG)
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając rozporządzenie (WE) nr 550/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 10 marca 2004 r. w sprawie zapewniania służby żeglugi powietrznej w Jednolitej Europejskiej Przestrzeni Powietrznej (1), w szczególności jego art. 15a ust. 3,
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
Projekt europejskiego systemu zarządzania ruchem lotniczym nowej generacji („SESAR”) ma na celu modernizację systemu zarządzania ruchem lotniczym („ATM”) w Europie oraz stanowi filar technologiczny jednolitej europejskiej przestrzeni powietrznej. Jego celem jest doprowadzenie do utworzenia w Unii do roku 2030 wysoce wydajnej infrastruktury zarządzania ruchem lotniczym, która umożliwi bezpieczne i przyjazne dla środowiska funkcjonowanie i rozwój transportu lotniczego.
(2)
W rozporządzeniu wykonawczym Komisji (UE) nr 409/2013 (2) ustanowiono wymogi dotyczące treści wspólnych projektów, procedur ich ustanawiania, przyjmowania, wdrażania i monitorowania. Przewiduje się w nim, że wspólne projekty muszą być wdrażane na podstawie programu realizacji poprzez projekty wdrożeniowe koordynowane przez kierownika procesu realizacji.
(3)
Zgodnie z rozporządzeniem wykonawczym (UE) nr 409/2013 wspólny projekt ma na celu terminową, skoordynowaną i zsynchronizowaną realizację funkcji ATM, które są gotowe do wdrożenia i przyczyniają się do uzyskania zasadniczych zmian operacyjnych określonych w centralnym planie zarządzania ruchem lotniczym (ATM) w Europie. Do wspólnego projektu włącza się jedynie te funkcje ATM, które wymagają zsynchronizowanej realizacji i mają zasadniczy wkład w ogólnounijne docelowe parametry skuteczności działania.
(4)
Na wniosek Komisji w ramach wspólnego przedsięwzięcia SESAR opracowano wstępny projekt pierwszego wspólnego projektu zwany „wspólnym projektem pilotażowym”.
(5)
Ten wstępny projekt został przeanalizowany i poddany przeglądowi przez Komisję, z pomocą Europejskiej Agencji Bezpieczeństwa Lotniczego, Europejskiej Agencji Obrony, menedżera sieci, organu weryfikującego skuteczność działania, Eurocontrolu, europejskich organizacji normalizacyjnych oraz Europejskiej Organizacji Wyposażenia Lotnictwa Cywilnego (Eurocae).
(6)
Następnie Komisja przeprowadziła niezależną całościową ocenę kosztów i korzyści oraz odpowiednie konsultacje z państwami członkowskimi i właściwymi zainteresowanymi stronami.
(7)
Na tej podstawie Komisja opracowała propozycję wspólnego projektu pilotażowego. Zgodnie z rozporządzeniem wykonawczym (UE) nr 409/2013 propozycja została zatwierdzona przez: grupę cywilnych użytkowników przestrzeni powietrznej w ramach SESAR w dniu 30 kwietnia 2014 r.; instytucje zapewniające służby żeglugi powietrznej w dniu 30 kwietnia 2014 r.; operatorów portów lotniczych w dniu 29 kwietnia 2014 r.; menedżera sieci w dniu 25 kwietnia 2014 r.; oraz europejskie krajowe służby meteorologiczne w dniu 30 kwietnia 2014 r.
(8)
We wspólnym projekcie pilotażowym wskazano sześć funkcji ATM, tj. rozszerzony system zarządzania przylotami (ang. Extended Arrival Management) i nawigację opartą na charakterystykach (ang. Performance Based Navigation) w polach manewrowych terminali o dużym zagęszczeniu ruchu (ang. High Density Terminal Manoeuvring Area); integrację i przepustowość portu lotniczego; elastyczne zarządzanie przestrzenią powietrzną i swobodę planowania tras; wspólne zarządzanie siecią; wstępny system zarządzania informacjami obejmujący cały system transportu lotniczego; oraz wstępny system wymiany informacji o trajektoriach. Realizacja tych sześciu funkcji ATM powinna być obowiązkowa.
(9)
Funkcja rozszerzonego systemu zarządzania przylotami i nawigacji opartej na charakterystykach w polach manewrowych terminali o dużym zagęszczeniu ruchu ma zwiększyć precyzję trajektorii podejścia oraz wspomóc sekwencjonowanie ruchu na wcześniejszym etapie, umożliwiając w ten sposób obniżenie zużycia paliwa i wpływu na środowisko w ramach faz zniżania/przylotu. Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „synchronizacji ruchu” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie.
(10)
Funkcja dotycząca integracji i przepustowości portu lotniczego ma zwiększyć bezpieczeństwo na drodze startowej i jej przepustowość, zapewniając korzyści w zakresie zużycia paliwa i zmniejszenia opóźnień, jak również przepustowości portu lotniczego. Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „integracja i przepustowość portu lotniczego” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie.
(11)
Funkcja elastycznego zarządzania przestrzenią powietrzną i swobody planowania tras ma umożliwić bardziej efektywne wykorzystanie przestrzeni powietrznej, co zapewni znaczne korzyści związane ze zużyciem paliwa i zmniejszeniem opóźnień. Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „przejście od przestrzeni powietrznej do systemu zarządzania trajektoriami w układzie 4D” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie.
(12)
Funkcja wspólnego zarządzania siecią ma podnieść jakość i aktualność informacji sieciowych wymienianych przez wszystkie zainteresowane strony w ramach ATM, zapewniając w ten sposób znaczne korzyści polegające na zwiększeniu produktywności i obniżeniu kosztów dzięki redukcji opóźnień w odniesieniu do służb żeglugi powietrznej (zwanych dalej „ANS”). Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „wspólne zarządzanie siecią i system dynamicznego bilansowania przepustowości” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie.
(13)
Wstępna funkcja systemu zarządzania informacjami obejmującego cały system transportu lotniczego, na którą składa się szereg usług świadczonych i wykorzystywanych przez systemy obsługiwane przez system zarządzania informacjami obejmujący cały system transportu lotniczego (SWIM) za pośrednictwem sieci internetowej zabezpieczonej protokołem, ma przynieść znaczne korzyści w zakresie wydajności służb żeglugi powietrznej (ANS). Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „SWIM” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie.
(14)
Wstępna funkcja wymiany informacji o trajektoriach ze zwiększoną wydajnością przetwarzania danych lotu ma zwiększyć przewidywalność trajektorii statku powietrznego z korzyścią dla użytkowników przestrzeni powietrznej, menedżera sieci i instytucji zapewniających służby żeglugi powietrznej, skutkując potencjalnie obniżeniem liczby interwencji taktycznych oraz poprawą sytuacji w zakresie dekonfliktowania. Oczekuje się dzięki temu pozytywnego wpływu na wydajność ANS, oszczędności paliwa i zmienność opóźnień. Funkcja ta obejmuje część etapu 1: zasadnicze zmiany operacyjne w zakresie głównego elementu „przejście od przestrzeni powietrznej do systemu zarządzania trajektoriami w układzie 4D” zgodnie z centralnym planem ATM w Europie oraz stanowi pośrednie wsparcie innych głównych elementów będących przedmiotem innych funkcji ATM poprzez wykorzystanie wymiany informacji o trajektoriach.
(15)
Aby w pełni wykorzystać możliwości płynące ze wspólnego projektu pilotażowego, oczekuje się, że niektóre części tego projektu zostaną wdrożone przez zainteresowane strony zaangażowane w działalność operacyjną z państw trzecich. Ich udział zapewnić ma kierownik procesu realizacji zgodnie z rozporządzeniem wykonawczym (UE) nr 409/2013. Udział zainteresowanych stron zaangażowanych w działalność operacyjną z państw trzecich pozostaje bez uszczerbku dla podziału kompetencji w odniesieniu do służb żeglugi powietrznej oraz funkcji ATM.
(16)
Aby wesprzeć przedmiotowe zainteresowane strony zaangażowane w działalność operacyjną w realizacji funkcji ATM, Komisja powinna opublikować niewiążące materiały referencyjne, takie jak: materiały pomocnicze z zakresu faz normalizacji i uprzemysłowienia, które mają być dostarczone przez wspólne przedsięwzięcie SESAR, plan działania w odniesieniu do potrzeb normalizacyjnych i regulacyjnych oraz całościowa ocena kosztów i korzyści opracowana na potrzeby wspólnego projektu pilotażowego. W stosownych przypadkach materiały pomocnicze powinny zostać opracowane zgodnie z procedurami wymaganymi na mocy rozporządzenia (WE) nr 552/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady (3), a w procesie tym powinny - zgodnie z tym rozporządzeniem - uczestniczyć krajowe organy nadzorcze.
(17)
Proces wdrażania wspólnego projektu pilotażowego należy monitorować - o ile to możliwe - z wykorzystaniem istniejących mechanizmów monitorowania oraz istniejących struktur konsultacyjnych, tak aby włączone zostały wszystkie zainteresowane strony zaangażowane w działalność operacyjną.
(18)
Należy ustanowić odpowiednie mechanizmy przeglądu niniejszego rozporządzenia, obejmujące udział kierownika procesu realizacji, który powinien koordynować pracę poszczególnych podmiotów i współpracować z nimi zgodnie z art. 9 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013, a mianowicie z krajowymi organami nadzorczymi, siłami zbrojnymi, wspólnym przedsięwzięciem SESAR, menedżerem sieci i przemysłem wytwórczym, w szczególności aby umożliwić Komisji zmienianie niniejszego rozporządzenia stosownie do potrzeb. Kierownik procesu realizacji powinien uwzględnić skutki dla krajowych i wspólnych zdolności obronnych zgodnie z art. 9 ust. 7 lit. c) rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013. Koordynacja z siłami zbrojnymi w ramach wspólnego projektu pilotażowego pozostaje priorytetem zgodnie z ogólnym oświadczeniem państw członkowskich na temat kwestii wojskowych odnoszących się do jednolitej europejskiej przestrzeni powietrznej (4). Zgodnie z tym oświadczeniem państwa członkowskie powinny w szczególności wzmocnić współpracę cywilno-wojskową oraz, w stopniu, w jakim zainteresowane państwa członkowskie uznają to za konieczne, ułatwić współpracę pomiędzy swoimi siłami zbrojnymi we wszystkich kwestiach związanych z zarządzaniem ruchem lotniczym.
(19)
Zgodnie z art. 1 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 549/2004 Parlamentu Europejskiego i Rady (5) stosowanie niniejszego rozporządzenia nie narusza zwierzchnictwa państw członkowskich nad ich przestrzenią powietrzną ani wymogów państw członkowskich związanych z porządkiem publicznym, bezpieczeństwem publicznym oraz kwestiami obronności. Niniejsze rozporządzenie nie ma zastosowania do działań wojskowych i szkolenia wojskowego.
(20)
Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Komitetu ds. Jednolitej Przestrzeni Powietrznej,
PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
Artykuł 1
Przedmiot i zakres
1. Niniejsze rozporządzenie ustanawia pierwszy wspólny projekt, zwany dalej „wspólnym projektem pilotażowym”. We wspólnym projekcie pilotażowym wskazuje się pierwszy zestaw funkcji ATM, które mają zostać zrealizowane w terminowy, skoordynowany i zsynchronizowany sposób, tak aby uzyskać zasadnicze zmiany operacyjne określone w centralnym planie ATM w Europie.
2. Niniejsze rozporządzenie ma zastosowanie do Europejskiej Sieci Zarządzania Ruchem Lotniczym (EATMN) i do systemów dla służb żeglugi powietrznej określonych w załączniku I do rozporządzenia (WE) nr 552/2004. Niniejsze rozporządzenie ma zastosowanie do zainteresowanych strony wymienionych w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
Artykuł 2
Definicje
Do celów niniejszego rozporządzenia zastosowanie mają definicje określone w art. 2 rozporządzenia (WE) nr 549/2004 oraz w art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013.
Ponadto zastosowanie mają następujące definicje:
1)
„system wspólnego podejmowania decyzji dla portów lotniczych (A-CDM)” oznacza proces, w ramach którego decyzje dotyczące systemu zarządzania przepływem ruchu lotniczego i przepustowością (zwanego dalej „ATFCM”) w portach lotniczych podejmowane są w oparciu o interakcję między zainteresowanymi stronami zaangażowanymi w działalność operacyjną i innymi podmiotami uczestniczącymi w ATFCM, a którego celem jest redukcja opóźnień, zwiększenie przewidywalności zdarzeń i optymalizacja wykorzystania zasobów;
2)
„plan funkcjonowania portu lotniczego (AOP)” oznacza jeden, wspólny i zbiorowo uzgodniony bieżący plan dostępny dla wszystkich zainteresowanych stron z portów lotniczych, którego celem jest zapewnienie wspólnej świadomości sytuacyjnej i stworzenie podstaw, w oparciu o które zainteresowane strony będą mogły podejmować decyzje dotyczące optymalizacji procesów;
3)
„plan operacyjny sieci (NOP)” oznacza plan, w tym jego narzędzia pomocnicze, opracowany przez menedżera sieci w koordynacji z zainteresowanymi stronami zaangażowanymi w działalność operacyjną celem zorganizowania jego działalności operacyjnej w perspektywie krótko- i średnioterminowej zgodnie z zasadami przewodnimi planu strategicznego sieci. W swojej części dotyczącej projektowania europejskiej sieci tras obejmuje on plan usprawnienia europejskiej sieci tras;
4)
„użytkowanie funkcji ATM” oznacza, że dana funkcja ATM została oddana do eksploatacji oraz że jest ona w pełni wykorzystywana w codziennej działalności;
5)
„docelowa data realizacji” oznacza termin, w którym dana funkcja ATM ma zostać ukończona i w pełni wykorzystywana operacyjnie.
Artykuł 3
Funkcje ATM oraz ich realizacja
1. Wspólny projekt pilotażowy obejmuje następujące funkcje ATM:
a)
rozszerzony system zarządzania przylotami i nawigacji opartej na charakterystykach w polach manewrowych terminali o dużym zagęszczeniu ruchu;
b)
integracja i przepustowość portu lotniczego;
c)
elastyczne zarządzanie przestrzenią powietrzną i swoboda planowania tras;
d)
wspólne zarządzanie siecią;
e)
wstępna funkcja systemu zarządzania informacjami obejmującego cały system transportu lotniczego;
f)
wstępna funkcja wymiany informacji o trajektoriach.
Opis wymienionych funkcji ATM znajduje się w załączniku.
2. Zainteresowane strony zaangażowane w działalność operacyjną wskazane w załączniku oraz menedżer sieci realizują funkcje ATM, o których mowa w ust. 1, i wdrażają powiązane z nimi procedury operacyjne pozwalające na ich jednolite działanie zgodnie z załącznikiem i z rozporządzeniem wykonawczym Komisji (UE) nr 409/2013. Wojskowe zainteresowane strony zaangażowane w działalność operacyjną realizują przedmiotowe funkcje ATM jedynie w zakresie koniecznym do wykonania pkt 4 część A załącznika II do rozporządzenia (WE) nr 552/2004.
Artykuł 4
Materiały referencyjne i pomocnicze
Komisja publikuje na swojej stronie internetowej następujące materiały referencyjne i pomocnicze na potrzeby realizacji funkcji ATM, o których mowa w art. 3 ust. 1:
a)
orientacyjny wykaz materiałów pomocniczych z zakresu faz normalizacji i uprzemysłowienia, które mają być dostarczone przez wspólne przedsięwzięcie SESAR, w tym docelowe daty ich dostarczenia;
b)
orientacyjny plan działania w odniesieniu do potrzeb normalizacyjnych i regulacyjnych, w tym odniesienia do przepisów wykonawczych i wspólnotowych specyfikacji opracowanych zgodnie z art. 3 i 4 rozporządzenia (WE) nr 552/2004, oraz powiązane z nimi docelowe daty ukończenia poszczególnych działań;
c)
całościowa ocena kosztów i korzyści, na podstawie której zainteresowane strony podejmują decyzję o zatwierdzeniu wspólnego projektu pilotażowego.
Artykuł 5
Monitorowanie
Monitorowanie przez Komisję przewidziane w art. 6 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013 realizuje się w szczególności za pomocą następujących instrumentów planowania i sprawozdawczości:
a)
mechanizmów planowania i sprawozdawczości w zakresie wdrażania wykorzystywanych w ramach centralnego planu ATM w Europie;
b)
planu strategicznego sieci i planu operacyjnego sieci;
c)
planu skuteczności działania, w szczególności poprzez informacje określone w art. 11 ust. 3 lit. c), art. 11 ust. 5 oraz pkt 2 załącznika II do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 390/2013 (6);
d)
tabeli sprawozdawczych z zakresu kosztów żeglugi powietrznej, w szczególności informacji, o których mowa w wierszu 3.8 tabeli 1 i pkt 2 lit. m) załącznika II oraz wierszach 2.1-2.4 tabeli 3 załącznika VII do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 391/2013 (7);
e)
monitorowania projektów wdrożeniowych, o których mowa w art. 10 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013, przez kierownika procesu realizacji;
f)
mechanizmów planowania i sprawozdawczości w zakresie wdrażania wykorzystywanych w ramach funkcjonalnych bloków przestrzeni powietrznej;
g)
mechanizmów planowania i sprawozdawczości w zakresie wdrażania związanych z normalizacją.
Artykuł 6
Przegląd
Komisja dokonuje przeglądu niniejszego rozporządzenia pod kątem: informacji i porad otrzymywanych od kierownika procesu realizacji, zgodnie z art. 9 ust. 2 lit. e) i po podjęciu działań koordynacyjnych i konsultacyjnych wymaganych na mocy art. 9 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 409/2013; informacji uzyskanych poprzez monitorowanie, o którym mowa w art. 5; oraz postępów technologicznych w zakresie ATM; wyniki przeglądu przedstawiane są Komitetowi ds. Jednolitej Przestrzeni Powietrznej.
Przegląd obejmuje w szczególności następujące aspekty:
a)
postępy w realizacji funkcji ATM, o których mowa w art. 3 ust. 1;
b)
wykorzystanie istniejących zachęt w celu wdrożenia wspólnego projektu pilotażowego oraz możliwości wykorzystania nowych zachęt;
c)
wkład wspólnego projektu pilotażowego w realizację docelowych parametrów skuteczności działania i we wdrożenie elastycznego wykorzystania przestrzeni powietrznej;
d)
rzeczywiste koszty i korzyści wynikające z uruchomienia funkcji ATM, o których mowa w art. 3 ust. 1, w tym wskazanie wszelkich negatywnych skutków na szczeblu lokalnym lub regionalnym dla którejkolwiek z określonych kategorii zainteresowanych stron zaangażowanych w działalność operacyjną;
e)
potrzeba dostosowania wspólnego projektu pilotażowego, w szczególności jego zakresu podmiotowego i geograficznego oraz docelowych dat realizacji określonych w załączniku;
f)
postępy w opracowywaniu materiałów referencyjnych i pomocniczych, o których mowa w art. 4.
Komisja uruchamia pierwszy przegląd najpóźniej 18 miesięcy od zatwierdzenia programu realizacji.
Artykuł 7
Wejście w życie
Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 27 czerwca 2014 r.