Input:
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 801/2013
2013 m. rugpjūčio 22 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo nustatomi išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimai, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 642/2009, kuriuo nustatomi televizijos aparatų ekologinio projektavimo reikalavimai
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,
pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,
kadangi:
(1)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/32/EB (2) 16 straipsnio 2 dalyje yra nuostata dėl įgyvendinimo priemonės, o viena iš prioritetinių priemonių - mažinti tam tikros gaminių grupės budėjimo režimo energijos sąnaudas;
(2)
elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos sunaudojimas tinkliniu budėjimo režimu nagrinėtas 2006-2007 m. atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį budėjimo ir išjungties režimų nuostolių tyrimą. Tyrime padaryta išvada, kad galimybė jungtis prie tinklo tapo įprasta buitinės ir biurų įrangos savybe. Ekologinio projektavimo komitetas 2008 m. birželio 21 d. rekomendavo tinklinio budėjimo režimo klausimą spręsti atskirai, nes tuo metu trūko duomenų;
(3)
2009-2011 m. Ekologinio projektavimo darbo plane tinklinis budėjimo režimas nurodytas kaip vienas iš pirmiausia spręstinų klausimų. Todėl 2010-2011 m. Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame techniniu, aplinkosauginiu ir ekonominiu atžvilgiais išnagrinėjo tinklinį budėjimo režimą. Tyrimas parengtas kartu su susijusiomis ir suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir ES nepriklausančių šalių, o tyrimo rezultatai paskelbti viešai;
(4)
atliekant tyrimą apskaičiuota, kad 2010 m. naudojant Bendrijoje parduotus elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos gaminius tinkliniu budėjimo režimu suvartota 54 TWh elektros energijos, o tai atitinka 23 Mt išmetamo CO2. Prognozuojama, kad, jeigu nebus imtasi specialių priemonių, 2020 m. suvartojimas išaugs iki 90 TWh. Padaryta išvada, kad elektros energijos suvartojimą, susijusį su įrenginių tinkliniu budėjimo režimu, galima gerokai sumažinti. Taikant šį reglamentą į rinką turėtų patekti daugiau technologijų, kurias naudojant didėja tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos naudojimo efektyvumas, todėl numatoma, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 36 TWh, o 2025 m. - 49 TWh elektros energijos, palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi;
(5)
visų pirma, per tyrimą paaiškėjo, kad, siekiant išnaudoti taupymo galimybes, labai svarbi yra energijos sunaudojimo valdymo funkcija, kuri, kai įrenginys neatlieka pagrindinės funkcijos, perjungia jį į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną. Pripažįstama, kad įrenginys, suaktyvintas išoriniu arba vidiniu akstinu, nepriklausomai nuo savo pagrindinės (-ių) funkcijos (-ų), ribotą laiką gali būti aktyvios veiksenos, pvz., kad būtų galima atlikti techninę priežiūrą ar atsisiųsti programinę įrangą. Taikant energijos sunaudojimo valdymą turėtų būti užtikrinama, kad gaminys, baigęs vykdyti užduotis, būtų sugrąžintas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną;
(6)
parengiamajame tyrime padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į tinklinio prieinamumo laipsnį, tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti skirtingi. Tuo tikslu nustatytas ribotas skaičius didelio tinklinio prieinamumo (toliau - HiNA) įrenginių, pvz., maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas ir modemas, kurių pagrindinė funkcija yra tinklo duomenų srautų apdorojimas. Kadangi šie įrenginiai į gaunamų duomenų srautą turi reaguoti nedelsdami, būsena, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, gali būti lygiavertė tuščiajai veiksenai;
(7)
atsižvelgiant į tai, kad budėjimo režimo ir tinklinio budėjimo režimo funkcijos yra tarpusavyje susijusios ir kad tie režimai naudojami tuose pačiuose gaminiuose, Ekologinio projektavimo konsultacijų forumas 2011 m. rugsėjo 14 d. pritarė nuomonei, kad su tinkliniu budėjimo režimu susiję ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų būti nustatyti teisės aktu, kuriuo būtų iš dalies pakeistas galiojantis Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 (3);
(8)
budėjimo režimo, išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo reikalavimai turėtų būti peržiūrimi kartu. Atsižvelgiant į tai, kad Reglamente (EB) Nr. 1275/2008 nustatyta peržiūros data yra ankstesnė nei tinklinio budėjimo režimo reikalavimų įsigaliojimo pirmo etapo data, reglamento peržiūrą reikėtų atidėti vieniems metams;
(9)
atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 netaikomas televizijos aparatams, kuriems taikoma konkretiems gaminiams skirta ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonė, su televizijos aparatais susijusio tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimai įtraukti į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 642/2009 (4). Atliekant techninį, aplinkosauginį ir ekonominį tinklinio budėjimo režimo tyrimą apskaičiuota, kad, nustačius televizijos aparatų tinklinio budėjimo režimo ekologinio projektavimo reikalavimus, iki 2020 m. būtų sutaupoma 10 TWh elektros energijos;
(10)
dėl kavavirių 2011 m. gruodžio 16 d. ir 2012 m. balandžio 18 d. Ekologinio projektavimo konsultacijų forumuose (5) pritarta nuomonei, kad konkrečiam gaminiui skirtos ekologinio projektavimo įgyvendinimo priemonės priimti nereikėtų, tačiau reikėtų aiškiau nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 kavavirių budėjimo režimo reikalavimus;
(11)
šiame reglamente pristatoma elektros energijos sunaudojimo valdymo reikalavimų taikymo kavavirėms specifikacija - nustatomas numatytasis laikas, po kurio kavavirė automatiškai perjungiama į budėjimo ir (arba) išjungties režimą;
(12)
iš kavavirių techninio, aplinkosauginio ir ekonominio tyrimo, atlikto vadovaujantis Ekologinio projektavimo direktyva, galima daryti išvadą, kad, apribojus laiką, po kurio kavavirės automatiškai perjungiamos į budėjimo ir (arba) išjungties režimą, iki 2020 m. būtų papildomai sutaupyta daugiau nei 2 TWh elektros energijos. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1275/2008 galimos ekonomijos prielaidose į šią galimybę neatsižvelgta,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1275/2008 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 1275/2008 iš dalies keičiamas taip:
1)
Pavadinimas pakeičiamas taip:
2)
1 straipsnis pakeičiamas taip:
„1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Šiuo reglamentu nustatomi ekologinio projektavimo reikalavimai, susiję su budėjimo režimu, išjungties režimu, tinkliniu budėjimo režimu ir elektros energijos sunaudojimu, taikomi pateikiant rinkai elektros ir elektroninę buitinę ir biuro įrangą.
Šis reglamentas netaikomas elektros ir elektroninei buitinei ir biuro įrangai, kuri rinkai pateikiama su žemosios įtampos išoriniu maitinimo šaltiniu, naudojamu pagal numatytąją paskirtį.“
3)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„10. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga ryšio linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
11. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas įrenginys gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
12. nuotolinis akstinas- į įrenginį iš tinklo gautas išorinis signalas;
13. tinklo prievadas- įrenginyje esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį įrenginį galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. loginis tinklo prievadas- tinklo technologija, veikianti per fizinį tinklo prievadą;
15. fizinis tinklo prievadas- fizinė (techninė) tinklo prievado priemonė. Fiziniame tinklo prievade gali būti naudojamos dvi arba daugiau tinklo technologijų;
16. tinklinis prieinamumas- įtaiso gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
17. tinklinis įrenginys- įrenginys, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
18. didelio tinklinio prieinamumo įrenginys (HiNA įrenginys)- įrenginys, kurio pagrindinės funkcijos yra viena arba daugiau išvardytų funkcijų ir kuris neatlieka jokių kitų pagrindinių funkcijų: maršruto parinktuvas, tinklo perjungiklis, belaidžio tinklo prieigos punktas, šakotuvas, modemas, VoIP telefonas, vaizdo telefonas;
19. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų įrenginys (HiNA funkcijų įrenginys)- ne HiNA įrenginys, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto funkcijas arba jų derinį;
20. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
21. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
22. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų;
23. šakotuvas- tinklo įrenginys, kuriame yra keli prievadai ir kuris naudojamas vietinio tinklo segmentams sujungti;
24. modemas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - laidiniu tinklu siųsti ir gauti skaitmeniniu būdu moduliuotus analoginius signalus;
25. spausdinimo įrenginys- įrenginys, kuris elektroninius duomenis paverčia spaudiniu popieriuje. Spausdinimo įrenginys gali turėti papildomų funkcijų ir gali būti parduodamas kaip daugiafunkcis įrenginys arba daugiafunkcis gaminys;
26. didžiaformatis spausdinimo įrenginys- spausdinimo įrenginys, skirtas spausdinti ant A2 arba didesnių lapų, įskaitant įrenginius, skirtus spausdinti ant juostinių bent 406 mm pločio laikmenų;
27. nuotolinio dalyvavimo sistema- speciali raiškiojo vaizdo konferencijų ir bendradarbiavimo sistema, kurią sudaro vartotojo sąsaja, raiškiojo vaizdo kamera, monitorius, garso sistema bei vaizdo ir garso kodavimo ir dekodavimo įrenginys;
28. buitinė kavavirė- nekomercinės paskirties aparatas kavai virti;
29. buitinė kavavirė su filtru- buitinė kavavirė, kurioje kava ruošiama naudojant filtravimą;
30. kaitinamasis elementas- kavavirės komponentas, kuriuo elektros energija verčiama šiluma vandeniui sušildyti;
31. puodelio pašildymas- ant kavavirės laikomų puodelių pašildymo funkcija;
32. kavos virimo ciklas- kavai paruošti būtinas procesas;
33. išsivalymas- kavavirės atliekamas jos vidinių dalių valymo procesas. Tai gali būti paprastas skalavimas arba plovimas naudojant specialius priedus;
34. nuovirų šalinimas- kavavirės atliekamas procesas, per kurį visiškai arba iš dalies pašalinamos nuoviros, galėjusios susikaupti jos viduje;
35. stalinis mažafunkcis klientas- kompiuteris, kuris pagrindines funkcijas atlieka tik tada, kai yra prijungtas prie nuotolinių kompiuterinių išteklių (pvz., serverio, nuotolinio profesionaliojo kompiuterio) ir kuriame nėra sukiųjų laikmenų. Stalinio mažafunkcio kliento pagrindinis įrenginys turi būti skirtas nuolat laikyti vienoje vietoje (pvz., ant stalo), o ne kilnoti iš vienos vietos į kitą. Stalinis mažafunkcis klientas gali vaizduoti informaciją išoriniame arba, jei yra įrengtas, vidiniame monitoriuje;
36. profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims atlikti, kuriam būdingos šios savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 15000 valandų;b)palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintį;c)turi tris iš toliau išvardytų penkių savybių:
1.
turi papildomą maitinimo šaltinį aukščiausios klasės grafikai palaikyti (t. y. periferinių komponentų sąsajos (PCI)-E 6 kontaktų jungtį su 12 V papildoma maitinimo linija);
2.
jo sistemos grandinės suprojektuotos taip, kad pagrindinėje plokštėje, be grafikai ir (arba) PCI-X palaikyti skirto (-ų) lizdo (-ų), būtų aukštesnės nei × 4 PCI-E specifikacijos lizdas (-ų);
3.
jame nepalaikoma universaliosios kreipties į atmintinę (UMA) grafika;
4.
jame yra penki arba daugiau PCI, PCI-E arba PCI-X lizdų;
5.
jame palaikomas dviejų arba daugiau procesorių veikimas (turi būti galima įmontuoti fiziškai atskirus procesorių korpusus ir (arba) jiems turi būti įrengti atskiri lizdai, t. y. kriterijaus neatitinka, jei naudojamas vienas kelių branduolių procesorius);
37. nešiojamasis profesionalusis kompiuteris- spartus vieno vartotojo kompiuteris, paprastai naudojamas grafikai, kompiuteriniam projektavimui, programinei įrangai kurti, dirbti su finansinėmis ir mokslinėmis taikomosiomis programomis, taip pat kitoms sudėtingoms skaičiavimo užduotims, išskyrus žaidimus, atlikti, specialiai skirtas nešioti ir ilgą laiką naudoti tiesiogiai prijungus arba neprijungus prie kintamosios elektros srovės šaltinio. Nešiojamuosiuose profesionaliuosiuose kompiuteriuose naudojamas integruotasis monitorius ir jie gali veikti naudodami įmontuotos baterijos arba kito nešiojamojo energijos šaltinio energiją. Dauguma nešiojamųjų profesionaliųjų kompiuterių turi išorinį maitinimo šaltinį, integruotą klaviatūrą ir manipuliatorių.
Nešiojamojo profesionaliojo kompiuterio savybės:
a)vidutinis laikas tarp trikčių (MTBF) - ne mažiau kaip 13000 valandų;b)turi bent vieną atskirą grafikos plokštę (dGfx), kuri atitinka G3 (kurios kadro buferio duomenų magistralė 128 bitai), G4, G5, G6 arba G7 klasifikaciją;c)yra galimybė įmontuoti tris arba daugiau vidinių atminties įtaisų;d)palaiko ne mažesnę kaip 32 GB sisteminę atmintį;38. mažasis serveris- kompiuteris, kuriame naudojami stalinio kompiuterio komponentai, tačiau jo pagrindinė paskirtis - būti kitų kompiuterių pagrindiniu atminties serveriu ir vykdyti tokias funkcijas kaip tinklo infrastruktūros paslaugos ar duomenų ir (arba) medijų priegloba; jo savybės:
a)jis yra pjedestalinis, bokštinis ar kitokios formos, panašios į stalinių kompiuterių; visi duomenų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai ir tinklo sąsaja sumontuoti viename korpuse;b)jis yra skirtas veikti 24 valandas per parą, 7 dienas per savaitę;c)juo vienu metu gali naudotis keli vartotojai per klientų įrenginius, sujungtus į tinklą;d)jei jis pateikiamas rinkai su operacine sistema, operacinė sistema yra skirta namų serverio arba žemos klasės serverio taikomosioms programoms vykdyti;e)jis neteikiamas rinkai su atskira grafikos plokšte (dGfx), atitinkančia bet kurią klasifikacinę kategoriją, išskyrus G1;39. serveris- skaičiavimo įrenginys, kurį naudojant teikiamos paslaugos ir tvarkomi tinklo ištekliai, skirti klientų įrenginiams, pvz., staliniams kompiuteriams, knyginiams kompiuteriams, staliniams mažafunkciams klientams, telefonams, kuriuose naudojamas interneto protokolas (IP), ar kitiems serveriams. Paprastai serveris pateikiamas rinkai kaip įrenginys, skirtas naudoti duomenų centruose, biuruose ir (arba) įmonėse. Serverio ištekliai visų pirma pasiekiami per tinklo jungtis, o ne tiesiogiai prijungus vartotojo įvesties įrenginius, kaip antai klaviatūrą ar pelę.
Serverio apibūdinimas:
a)jis pritaikytas naudoti serverio operacinę sistemą (OS) ir (arba) hipervizorių, o jo paskirtis - vykdyti vartotojų įdiegtas taikomąsias verslo programas;b)jis palaiko klaidų taisymo kodą (ECC) ir (arba) buferinę atmintinę (įskaitant ir dviejų eilių jungties buferinės atmintinės modulių (DIMM), ir pagrindinės plokštės buferinės atmintinės (BOB) konfigūracijas);c)jis pateikiamas rinkai su vienu arba daugiau AC-DC maitinimo šaltinių;d)visi procesoriai gali naudoti bendrą sistemos atmintinę ir viena OS arba hipervizorius gali atskirai kreiptis į kiekvieną procesorių.
4)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Ekologinio projektavimo reikalavimai
Budėjimo režimu, išjungties režimu ir tinkliniu budėjimo režimu veikiančių įrenginių elektros energijos sunaudojimo ekologinio projektavimo reikalavimai pateikiami II priede.“
5)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
Persvarstymas
Ne vėliau kaip 2016 m. sausio 7 d. Komisija, atsižvelgdama į technologijų pažangą, peržiūri šį reglamentą ir pateikia peržiūros rezultatus konsultacijų forumui. Peržiūrint pirmiausia bus atsižvelgiama į taikymo sritį ir budėjimo ir (arba) išjungties režimo reikalavimus, taip pat į tinklinio budėjimo režimo reikalavimų tinkamumą ir lygį trečiuoju įgyvendinimo etapu (2019 m.).
Peržiūrint, inter alia, gali būti sprendžiami klausimai, susiję su profesionaliaisiais įrenginiais, taip pat su gaminiais, kuriuose yra nuotolinio valdymo elektrinių variklių.“
6)
8 straipsnis pakeičiamas taip:
„8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
II priedo 1 punktas taikomas nuo 2010 m. sausio 7 d.
II priedo 2 punktas taikomas nuo 2013 m. sausio 7 d.
II priedo 3 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 4 punktas taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.
II priedo 5 punktas taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.
II priedo 6 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
II priedo 7 punktas taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.“
7)
II priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
2 punkto d papunktis pakeičiamas taip:
„d)
Visų, išskyrus tinklinių, įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į
-
budėjimo režimą arba
-
išjungties režimą, arba
-
kitą būseną, kurioje, kai įrenginys prijungtas prie elektros tinklo, elektros energijos sunaudojimas atitinka elektros energijos sunaudojimo išjungties ir (arba) budėjimo režimu reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija turi būti įjungta.“;
b)
Įrašomi šie nauji 3, 4, 5, 6 ir 7 punktai:
3. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Kiekviename tinkliniame įrenginyje, kurį galima prijungti prie belaidžio tinklo, turi būti numatyta galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių įrenginių elektros energijos sunaudojimo valdymas
Įrenginiai turi turėti (nebent pagal numatytąją paskirtį būtų netinkama) elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašią funkciją. Kai įrenginys nevykdo pagrindinės funkcijos ir kai kitas (-i) energiją naudojantis (-ys) gaminys (-iai) nėra priklausomas (-i) nuo jo funkcijų, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija po trumpiausio įmanomo laikotarpio (atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį) automatiškai perjungia įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas.
Kai įrenginys yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kurios būdamas, įrenginys atitinka jam taikomus budėjimo režimo ir (arba) išjungties režimo energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio įrenginio tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
Numatytasis laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įrenginį automatiškai perjungia į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, yra ne ilgesnis kaip 20 minučių.
c)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi tinklo prievadai yra išjungti.
e)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
E punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
spausdinimo įrenginiams, kurių maitinimo šaltinio vardinė galia didesnė kaip 750 W;
ii.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
iii.
nuotolinio dalyvavimo sistemoms;
iv.
staliniams mažafunkciams klientams;
v.
profesionaliesiems kompiuteriams;
vi.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
vii.
mažiesiems serveriams;
viii.
serveriams.
4. Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai įrenginiai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai įrenginiai, išskyrus HiNA įrenginius, atitinka 2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA įrenginių ir HiNA funkcijų įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
Kitų tinklinių įrenginių naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
C punkte nustatytos naudojamosios galios ribos netaikomos:
i.
didžiaformačiams spausdinimo įrenginiams;
ii.
staliniams mažafunkciams klientams;
iii.
profesionaliesiems kompiuteriams;
iv.
nešiojamiesiems profesionaliesiems kompiuteriams;
v.
mažiesiems serveriams;
vi.
serveriams.
5. Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 3 punkto a ir b papunkčiuose ir 4 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams įrenginiams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų įrenginius) taikomos šios nuostatos:
kitų tinklinių įrenginių (ne HiNA įrenginių ir ne HiNA funkcijų įrenginių) naudojamoji galia įrenginiui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.
6. Nuo 2015 m. sausio 1 d.
Kavavirių delsa, po kurios gaminys automatiškai perjungiamas į II priedo 2 punkto d papunktyje nurodytą režimą ar būseną:
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma izoliuotame inde, - ne ilgiau kaip penkios minutės nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių su filtru, kuriose kava laikoma neizoliuotame inde, - ne ilgiau kaip 40 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos,
-
kavavirių, išskyrus kavavires su filtru, - ne ilgiau kaip 30 minučių nuo paskutinio kavos virimo ciklo pabaigos arba ne ilgiau kaip 30 minučių po kaitinamojo elemento įjungimo, arba ne ilgiau kaip 60 minučių nuo puodelių pašildymo funkcijos įjungimo, arba ne ilgiau kaip 30 minučių nuo nuovirų šalinimo arba išsivalymo proceso pabaigos, nebent įjungiamas garsinis signalas, reikalaujantis, kad vartotojas atliktų tam tikrus veiksmus, kad būtų išvengta galimos žalos arba nelaimingo atsitikimo.
Iki pirmiau nurodytos datos II priedo 2 punkto d papunktyje pateikti ekologinio projektavimo reikalavimai netaikomi.
7. Informacijos apie gaminį reikalavimai
Nuo 2015 m. sausio 1 d. gamintojų laisvai prieinamose interneto svetainėse aiškiai matomoje vietoje pateikiama ši informacija apie tinklinius įrenginius:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, taip pat tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
laikotarpis, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo ir (arba) išjungties režimą ir (arba) tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną.
b)
tinklinio budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia, kai visi laidinio tinklo prievadai yra prijungti ir visi belaidžio tinklo prievadai yra įjungti;
c)
nurodymai, kaip įjungti ir išjungti belaidžio tinklo prievadus.
B punkte nurodyta tinkliniu budėjimo režimu veikiančio gaminio naudojamoji galia ir c punkte minėti nurodymai pateikiami ir vartotojo instrukcijoje.“
c)
3 punktas pakeičiamas nauju 8 punktu:
„8. Matavimas
1 punkto a ir b papunkčiuose, 2 punkto a ir b papunkčiuose, 3 punkto e papunktyje, 4 punkto c papunktyje ir 5 punkte nurodyta naudojamoji galia ir 6 punkte nurodyta delsa nustatomos laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
d)
4 punktas pakeičiamas nauju 9 punktu:
„9. Gamintojų pateikiama informacija
Kad būtų galima įvertinti atitiktį pagal 4 straipsnį, techniniuose dokumentuose pateikiama ši informacija:
a)
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo:
-
naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki dešimtųjų,
-
naudotas matavimo metodas,
-
aprašymas, kaip parinktas arba užprogramuotas įrenginio režimas,
-
veiksmų seka, kurią atlikus įrenginys nustatomas į būseną, kurioje režimai perjungiami automatiškai,
-
pastabos (jei yra) dėl įrenginio naudojimo, pvz., kaip vartotojas gali perjungti įrenginį į būseną, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas,
-
jei taikoma, numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija įrenginys perjungiamas į atitinkamą mažos naudojamosios galios režimą ar būseną;
b)
tinklinių įrenginių:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas įrenginyje; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant įrenginį,
-
ar įrenginys laikytinas HiNA įrenginiu arba HiNA funkcijų įrenginiu; jei informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nepriskiriamas prie tokių įrenginių,
ir apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija įrenginys perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią įrenginys perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, įrenginio naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu,
-
įrenginio naudojamas ryšio protokolas.
Jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad įrenginys nėra tinklinis įrenginys, nebent jis vykdytų maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo), šakotuvo, modemo, VoIP telefono ar vaizdo telefono funkcijas;
c)
bandymo sąlygos, kuriomis atlikti matavimai:
-
aplinkos temperatūra,
-
bandymo įtampa (V) ir dažnis (Hz),
-
elektros energijos tiekimo sistemos visuminis netiesinių iškreipių faktorius,
-
elektriniams bandymams naudotos matavimo aparatūros, matavimo schemos ir naudotų grandinių informacija ir dokumentai;
d)
įrenginio savybės, svarbios vertinant atitiktį 1 punkto c papunkčio reikalavimams arba, atitinkamai, 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimams, įskaitant laiką, per kurį įrenginys automatiškai perjungiamas į budėjimo arba išjungties režimą, arba kitą būseną, atitinkančią išjungties ir (arba) budėjimo režimui taikomus elektros energijos sunaudojimo reikalavimus.
Visų pirma, jeigu taikoma, pateikiamas techninis pagrindimas, kodėl 1 punkto c papunkčio reikalavimai arba 2 punkto c ir (arba) d papunkčio ir (arba) 3 punkto b papunkčio reikalavimai netaikytini atsižvelgiant į numatytą įrenginio paskirtį. Būtinybė palaikyti vieną arba daugiau tinklo ryšių arba laukti nuotolinio akstino nelaikoma techniniu pagrindimu netaikyti 2 punkto d papunkčio reikalavimų, jei gamintojas nėra nurodęs, kad tai tinklinis įrenginys.“
8)
III priedas papildomas taip:
„Nustatydamos atitiktį II priedo 2 punkto d papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos įrenginio, kuris elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija perjungtas į atitinkamą režimą ar būseną, naudojamąją galią matuoja laikydamosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Nustatydamos atitiktį II priedo 3 punkto c papunkčio ir 4 punkto a papunkčio reikalavimams, valstybių narių institucijos, prireikus išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio tinklo prievadus, laikosi atitinkamos pirmiau nurodytos procedūros.
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (6) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos taiko toliau aprašytą patikros procedūrą, kad nustatytų, ar laikomasi taikomų II priedo 3 ir 4 punktų reikalavimų.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminį taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, įrenginyje yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio įjungties režimas. Kai įrenginys tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada įrenginiui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar įrenginys aktyvinamas. Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 10 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 10 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
Be pirmiau aprašytos procedūros, valstybių narių institucijos laikosi patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
9)
IV priede po paskutinio sakinio įrašomas šis tekstas:
„Tinklinis budėjimo režimas: HiNA įrenginių - 3 W; ne HiNA įrenginių - ne daugiau kaip 1 W.“
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 642/2009 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 642/2009 iš dalies keičiamas taip:
1)
2 straipsnyje pridedamos šių terminų apibrėžtys:
„12. tinklas- ryšių infrastruktūra, kuriai būdinga linijų topologija ir architektūra, įskaitant fizinius komponentus, organizacinius principus, ryšio procedūras ir formatus (protokolus);
13. tinklo prievadas- televizijos aparate esantis laidinio arba belaidžio ryšio fizinis tinklo sietuvas, per kurį televizijos aparatą galima aktyvinti nuotoliniu būdu;
14. tinklinis televizijos aparatas- televizijos aparatas, kuriuo galima jungtis prie tinklo ir kuriame yra vienas arba daugiau tinklo prievadų;
15. tinklinis prieinamumas- televizijos aparato gebėjimas tinklo prievadui aptikus nuotolinį akstiną tęsti anksčiau vykdytas funkcijas;
16. nuotolinis akstinas- į televizijos aparatą iš tinklo gautas išorinis signalas;
17. tinklinis budėjimo režimas- būsena, kurios būdamas televizijos aparatas gali būti aktyvinamas nuotoliniu akstinu per tinklo jungtį ir tęsti anksčiau vykdytą savo funkciją;
18. didelio tinklinio prieinamumo funkcijų televizijos aparatas (HiNA funkcijų televizijos aparatas)- televizijos aparatas, turintis maršruto parinktuvo, tinklo perjungiklio, belaidžio tinklo prieigos punkto (ne terminalo) funkcijas arba jų derinį;
19. maršruto parinktuvas- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - nustatyti optimalų duomenų srauto maršrutą tinkle. Maršruto parinktuvai persiunčia duomenų paketus iš vieno tinklo į kitą naudodami tinklo lygmens informaciją (L3);
20. tinklo perjungiklis- tinklo įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - filtruoti, persiųsti ir paskirstyti freimus pagal kiekvieno jų paskirties vietos adresą. Visi perjungikliai veikia bent duomenų perdavimo kanalo lygmeniu (L2);
21. belaidžio tinklo prieigos punktas- įrenginys, kurio pagrindinė funkcija - teikti IEEE 802.11 (Wi-Fi) ryšį daugeliui klientų.“
2)
I priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
pridedamas naujas 3 punktas:
„3. ELEKTROS ENERGIJOS SUNAUDOJIMAS TINKLINIU BUDĖJIMO REŽIMU
Tinkliniams televizijos aparatams taikomi reikalavimai:
1.
Nuo 2015 m. sausio 1 d.
a)
Galimybė išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is)
Jeigu tinklinis televizijos aparatas turi galimybę jungtis prie belaidžio tinklo, užtikrinama galimybė vartotojui išjungti belaidžio tinklo jungtį (-is). Šis reikalavimas netaikomas gaminiams, kurių numatytoji paskirtis grindžiama vienintele tinklo jungtimi ir kurie neturi laidinio tinklo jungties.
b)
Tinklinių televizijos aparatų elektros energijos sunaudojimo valdymas
Tinkliniai televizijos aparatai turi turėti funkciją, kuriai būdingos šios savybės:
Įjungties režimu veikiantis televizijos aparatas ne vėliau kaip praėjus 4 valandoms po paskutinio vartotojo veiksmo ir (arba) kanalo perjungimo automatiškai perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną arba bet kurią kitą būseną, kuri atitinka tinklinį budėjimo režimą užtikrinančiai būsenai taikomus naudojamosios galios reikalavimus.
Prieš persijungdamas iš įjungties režimo į atitinkamą būseną ir (arba) režimą, televizijos aparatas parodo įspėjamąjį pranešimą. Ši funkcija įjungiama kaip numatytoji.
Kai televizijos aparatas yra tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, elektros energijos sunaudojimo valdymo funkcija gali automatiškai perjungti jį į budėjimo arba išjungties režimą arba į kitą būseną, kuri atitinka budėjimo režimui ir (arba) išjungties režimui taikomus energijos sunaudojimo reikalavimus.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija užtikrinama naudojant kiekvieną tinklinio televizijos aparato tinklo prievadą.
Elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija turi būti įjungta, nebent būtų išjungti visi belaidžio tinklo prievadai. Pastaruoju atveju elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panaši funkcija įjungiama, kai įjungiamas bet kuris tinklo prievadas.
c)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
d)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 12,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 6,00 W.
2.
Nuo 2017 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų reikalavimų, taikomos šios nuostatos:
a)
Tinkliniai televizijos aparatai, turintys vieną arba daugiau budėjimo režimų, atitinka to (tų) budėjimo režimo (-ų) reikalavimus, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
b)
Tinkliniai televizijos aparatai atitinka 2.2 punkto d papunkčio nuostatas, kai visi laidinio tinklo prievadai yra atjungti ir kai visi belaidžio tinklo prievadai yra išjungti.
c)
Tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos naudojamoji galia
HiNA funkcijų televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 8,00 W.
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 3,00 W.
3.
Nuo 2019 m. sausio 1 d.
Be 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nustatytų reikalavimų, tinkliniams televizijos aparatams (išskyrus HiNA įrenginius ir HiNA funkcijų televizijos aparatus) taikomos šios nuostatos:
HiNA funkcijų neturinčių televizijos aparatų naudojamoji galia televizijos aparatui esant tinklinio budėjimo režimo būsenos, į kurią jis perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo arba panašia funkcija, yra ne didesnė kaip 2,00 W.“
b)
3 punktas tampa 4 punktu.
c)
4 punktas tampa 5 punktu.
d)
5 punktas tampa 6 punktu.
e)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po d papunkčio pridedamas naujas e papunktis:
„e)
apie tinklinį budėjimo režimą:
-
tinklo prievadų skaičius ir tipas ir (išskyrus belaidžio tinklo prievadus) jų išdėstymas televizijos aparate; visų pirma nurodoma, ar tas pats fizinis tinklo prievadas gali būti naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų tinklo prievadas,
-
ar visi tinklo prievadai išjungiami prieš pristatant televizijos aparatą,
-
ar televizijos aparatas laikytinas HiNA funkcijų televizijos aparatu; jeigu informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra HiNA įrenginys ar HiNA funkcijų televizijos aparatas;“.
f)
5 punkto 1 papunktyje (naujo 6 punkto 1 papunktyje) po e papunkčio pridedamas naujas f papunktis:
„f)
apie kiekvieno tipo tinklo prievadą:
-
numatytasis laikas, po kurio elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija televizijos aparatas perjungiamas į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną,
-
akstinas, kuriuo aktyvinamas įrenginys,
-
aukščiausios veikimo specifikacijos,
-
tinklinį budėjimo režimą užtikrinančios būsenos, į kurią televizijos aparatas perjungiamas elektros energijos sunaudojimo valdymo ar panašia funkcija, televizijos aparato naudojamoji galia (didžiausia), jei tik šis prievadas naudojamas įrenginiui aktyvinti nuotoliniu būdu.
Jei informacija nepateikiama, laikoma, kad televizijos aparatas nėra tinklinis televizijos aparatas.“
g)
5 punkto 1 papunkčio e papunktis tampa naujo 6 punkto 1 papunkčio g papunkčiu.
h)
5 punkto 2 papunkčio (naujo 6 punkto 2 papunkčio) antra įtrauka pakeičiama taip:
„-
kiekvieno budėjimo ir (arba) išjungties režimo, ir būsenos, kurioje užtikrinamas tinklinis budėjimo režimas, naudojamoji galia (vatais), suapvalinta iki šimtųjų;“.
3)
II priedas iš dalies keičiamas taip: 2 punktas pakeičiamas taip:
„2. Budėjimo ir (arba) išjungties režimo ir tinklinio budėjimo režimo naudojamosios galios matavimas
Matuojant I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytą naudojamąją galią laikomasi visų šių sąlygų:
2 punkto 1 papunkčio a ir b papunkčiuose, 2 papunkčio a ir b papunkčiuose, 3 punkto 1 papunkčio d papunktyje ir 3 punkto 2 papunkčio c papunktyje nurodyta naudojamoji galia nustatoma laikantis patikimos, tikslios ir pakartojamos matavimo procedūros, kuri nustatyta atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus.“
4)
III priedas pakeičiamas taip:
„III PRIEDAS
PATIKROS PROCEDŪRA
A. Atitikties I priedo 1, 2, 4 ir 5 dalių reikalavimams patikros procedūra I priedas
1)
Vykdydamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/125/EB (7) 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį I priedo 1, 2, 4 ir 5 punktų reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos patikros procedūros.
Valstybių narių institucijos išbando vieną televizijos aparato vienetą.
Laikoma, kad modelis atitinka I priedo nuostatas, jei:
a)
išmatuota įjungties režimo naudojamoji galia I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatai taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
I priedo 5 dalyje nustatytas didžiausio skaisčio santykis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 1 punkto a, b arba c papunkčiuose nurodytų rezultatų, išbandomi dar trys to paties modelio gaminio vienetai.
2)
Išbandžius tris papildomus to paties modelio gaminio vienetus, laikoma, kad modelis atitinka I priedo reikalavimus, jei:
a)
trijų pastarųjų gaminio vienetų įjungties režimo naudojamosios galios rezultatų vidurkis I priedo 1 dalies 1 ir 2 punktuose nustatytos ribos neviršija daugiau kaip 7 % ir
b)
kai taikoma, trijų pastarųjų gaminio vienetų išjungties ir (arba) budėjimo režimų rezultatų vidurkis taikomų I priedo 2 dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose ir 2 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų ribų neviršija daugiau kaip 0,10 vato, ir
c)
trijų pastarųjų gaminių I priedo 5 dalyje nustatyto didžiausio skaisčio santykio vidurkis yra ne mažesnis kaip 60 %.
Jei nepasiekiama 2 punkto a, b ir c papunkčiuose nurodytų rezultatų, laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
B. Atitikties I priedo 3 dalies reikalavimams patikros procedūra
Vykdydamos Direktyvos 2009/125/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių institucijos atitiktį taikomiems I priedo 3 dalies 1 punkto d papunkčio ir 2 punkto c papunkčio reikalavimams tikrina laikydamosi toliau aprašytos procedūros. Toliau aprašytą procedūrą jos taiko išjungusios ir (arba) atjungusios visus gaminio vieneto tinklo prievadus.
Valstybių narių institucijos išbando vieną gaminio vienetą taip:
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra du arba daugiau vieno tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkamas vienas iš tų prievadų ir prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Jei yra keli to paties tipo belaidžio tinklo prievadai, kiti belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra keli to paties tipo laidinio tinklo prievadai, tikrinant atitiktį I priedo 2 punkto reikalavimams, kiti tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Jei yra tik vienas tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei, kaip nurodyta techniniuose dokumentuose, televizijos aparate yra daugiau nei vieno tipo tinklo prievadų, toliau aprašyta procedūra kartojama su kiekvieno tipo tinklo prievadu. Jei yra du arba daugiau tam tikro tipo tinklo prievadų, atsitiktine tvarka pasirenkama po vieną kiekvieno tipo tinklo prievadą ir tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją.
Jeigu yra tik vienas tam tikro tipo tinklo prievadas, tas prievadas prijungiamas prie tinkamo tinklo, kuris atitinka aukščiausią prievado specifikaciją. Nenaudojami belaidžio ryšio prievadai, jei įmanoma, išjungiami. Tikrinant atitiktį II priedo 3 punkto reikalavimams, nenaudojami laidinio tinklo prievadai, jei įmanoma, išjungiami.
Suaktyvinamas gaminio vieneto įjungties režimas. Kai gaminio vienetas tinkamai veikia įjungties režimu, jam leidžiama persijungti į tinklinį budėjimo režimą užtikrinančią būseną ir išmatuojama naudojamoji galia. Tada televizijos aparatui per tinklo prievadą duodamas tinkamas akstinas ir patikrinama, ar televizijos aparatas aktyvinamas.
Jei vienas fizinis tinklo prievadas naudojamas kaip dviejų arba daugiau tipų (loginiai) tinklo prievadai, ši procedūra kartojama su kiekvieno tipo loginiu tinklo prievadu esant atjungtiems kitiems loginiams tinklo prievadams.
Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą taikoma riba neviršijama daugiau kaip 7 %.
Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminio vienetų bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento reikalavimus, jeigu trijų pastarųjų bandymų naudojant kiekvieno tipo tinklo prievadą rezultatų vidurkis neviršija taikomos ribos daugiau kaip 7 %.
Kitu atveju laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.
Per vieną mėnesį nuo sprendimo dėl modelio neatitikties priėmimo valstybės narės institucijos kitų valstybių narių institucijoms ir Komisijai pateikia bandymų rezultatus ir kitą svarbią informaciją.
C. Atitikties patikra
Siekdamos patikrinti, ar laikomasi reikalavimų, valstybių narių institucijos laikosi II priede nurodytos procedūros ir patikimų, tikslių ir pakartojamų matavimo procedūrų, kurios nustatomos atsižvelgiant į visuotinai pripažintus pažangiausius matavimo metodus, įskaitant dokumentuose, kurių nuorodų numeriai tuo tikslu paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, aprašytus metodus.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 22 d.


Input:
A BIZOTTSÁG 1019/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. november 6.)
az 1096/2009/EK bizottsági rendeletnek az Aspergillus niger (CBS 109.713) által termelt endo-1,4-béta-xilanáz brojlercsirkék és kacsák takarmányához adalékanyagként adott minimális tartalma tekintetében történő módosításáról (az engedély jogosultja: BASF SE)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába sorolt Aspergillus niger (CBS 109.713) által termelt endo-1,4-béta-xilanáz enzim brojlercsirkék és kacsák takarmány-adalékanyagaként történő használatát a 1096/2009/EK bizottsági rendelet (2), és hízópulykák takarmány-adalékanyagaként történő használatát a 1380/2007/EK bizottsági rendelet (3) engedélyezte tíz évre.
(2)
Az engedély jogosultja a 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az engedély feltételeinek módosítását javasolja az érintett enzim brojlercsirkéknél és kacsáknál történő használata esetében; annak minimális tartalmát 560 TXU/kg-ról 280 TXU/kg-ra kívánja csökkenteni. A kérelemhez csatolták a kérelmet alátámasztó adatokat.
(3)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. február 2-i véleményében (4) megállapította, hogy az érintett enzim - a javasolt új felhasználási feltételek mellett - a 280 TXU/kg mértékű minimális adagolás esetén hatékonynak minősül. A Hatóság szerint nem szükséges elrendelni a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat.
(4)
Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételek teljesülnek.
(5)
Az 1096/2009/EK bizottsági rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(6)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1096/2009/EK rendelet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. november 6-án.


Input:
BESCHLUSS 2014/385/GASP DES RATES
vom 23. Juni 2014
zur Verlängerung des Mandats des Sonderbeauftragten der Europäischen Union für Menschenrechte
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 31 Absatz 2 und Artikel 33,
auf Vorschlag der Hohen Vertreterin der Union für Außen- und Sicherheitspolitik,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Rat hat am 25. Juni 2012 den Strategierahmen der EU für Menschenrechte und Demokratie sowie den Aktionsplan der EU für Menschenrechte und Demokratie festgelegt.
(2)
Der Rat hat am 25. Juli 2012 den Beschluss 2012/440/GASP (1) zur Ernennung von Herrn Stavros LAMBRINIDIS zum Sonderbeauftragten der Europäischen Union (im Folgenden „Sonderbeauftragter“) für Menschenrechte angenommen. Das Mandat des Sonderbeauftragten endet am 30. Juni 2014.
(3)
Das Mandat des Sonderbeauftragten sollte um weitere acht Monate verlängert werden -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
Artikel 1
Der Sonderbeauftragte der Europäischen Union
Das Mandat von Herrn Stavros LAMBRINIDIS als Sonderbeauftragter für Menschenrechte wird bis zum 28. Februar 2015 verlängert. Der Rat kann auf der Grundlage einer Prüfung durch das Politische und Sicherheitspolitische Komitee (im Folgenden „PSK“) und eines Vorschlags des Hohen Vertreters der Union für Außen- und Sicherheitspolitik (im Folgenden „Hoher Vertreter“) beschließen, das Mandat des Sonderbeauftragten früher zu beenden.
Artikel 2
Politische Ziele
Das Mandat des Sonderbeauftragten beruht auf den politischen Zielen der Union im Bereich der Menschenrechte, wie sie im Vertrag, der Charta der Grundrechte der Europäischen Union sowie im Strategierahmen der EU für Menschenrechte und Demokratie und im Aktionsplan der EU für Menschenrechte und Demokratie niedergelegt sind:
a)
stärkere Wirksamkeit, Präsenz und Sichtbarkeit der Union beim Schutz und bei der Förderung der Menschenrechte weltweit, insbesondere durch eine Vertiefung der Zusammenarbeit und des politischen Dialogs der Union mit Drittstaaten, relevanten Partnern, Unternehmen, der Zivilgesellschaft, internationalen und regionalen Organisationen und durch Maßnahmen in einschlägigen internationalen Foren;
b)
verstärkter Beitrag der Union zur Stärkung der Demokratie und des Institutionenaufbaus, der Rechtsstaatlichkeit, der verantwortungsvollen Staatsführung, der Achtung der Menschenrechte und der Grundfreiheiten weltweit;
c)
kohärenteres Vorgehen der Union im Bereich der Menschenrechte und bessere Einbeziehung der Menschenrechte in alle Bereiche des auswärtigen Handelns der Union.
Artikel 3
Mandat
Zur Erreichung der politischen Ziele hat der Sonderbeauftragte im Rahmen seines Mandats folgende Aufgaben:
a)
Er trägt zur Umsetzung der Menschenrechtspolitik der Union, insbesondere des Strategierahmens der EU für Menschenrechte und Demokratie und des Aktionsplans der EU für Menschenrechte und Demokratie, bei, unter anderem auch durch Abgabe entsprechender Empfehlungen;
b)
er trägt zur Umsetzung der Leitlinien, Instrumentarien und Aktionspläne der Union im Bereich der Menschenrechte und des humanitären Völkerrechts bei;
c)
er intensiviert den Dialog mit den Regierungen von Drittstaaten und mit internationalen und regionalen Menschenrechtsorganisationen sowie mit Organisationen der Zivilgesellschaft und anderen einschlägigen Akteuren, um die Wirksamkeit und Sichtbarkeit der Menschenrechtspolitik der Union zu gewährleisten;
d)
er trägt zu einer besseren Kohärenz und Einheitlichkeit der Politik und der Maßnahmen der Union im Bereich des Schutzes und der Förderung der Menschenrechte bei, indem er insbesondere Beiträge zur Gestaltung der einschlägigen Politik der Union liefert.
Artikel 4
Ausführung des Mandats
(1) Der Sonderbeauftragte ist für die Ausführung des Mandats verantwortlich und handelt unter der Aufsicht des Hohen Vertreters.
(2) Das im Folgenden „PSK“ unterhält eine enge Verbindung zu dem Sonderbeauftragten und ist dessen vorrangige Anlaufstelle im Rat. Unbeschadet der Befugnisse des Hohen Vertreters erhält der Sonderbeauftragte im Rahmen des Mandats strategische Leitlinien und politische Vorgaben vom PSK.
(3) Der Sonderbeauftragte arbeitet in enger Abstimmung mit dem Europäischen Auswärtigen Dienst (im Folgenden „EAD“) und dessen zuständigen Dienststellen, damit die Kohärenz und Einheitlichkeit ihrer jeweiligen Tätigkeit im Bereich der Menschenrechte gewährleistet wird.
Artikel 5
Finanzierung
(1) Der als finanzieller Bezugsrahmen dienende Betrag zur Deckung der Ausgaben in Verbindung mit dem Mandat des Sonderbeauftragten für den Zeitraum vom 1. Juli 2014 bis zum 28. Februar 2015 beläuft sich auf 550 000 EUR.
(2) Der als finanzieller Bezugsrahmen dienende Betrag für den darauf folgenden Zeitraum des Mandats des Sonderbeauftragten für Menschenrechte wird vom Rat festgelegt.
(3) Die Ausgaben werden nach den für den Gesamthaushaltsplan der Union geltenden Verfahren und Vorschriften verwaltet.
(4) Über die Verwaltung der Ausgaben wird ein Vertrag zwischen dem Sonderbeauftragten und der Kommission geschlossen. Der Sonderbeauftragte ist gegenüber der Kommission für alle Ausgaben rechenschaftspflichtig.
Artikel 6
Aufstellung und Zusammensetzung des Arbeitsstabs
(1) Im Rahmen des Mandats des Sonderbeauftragten und der entsprechend bereitgestellten Finanzmittel ist der Sonderbeauftragte dafür verantwortlich, einen Arbeitsstab aufzustellen. Im Arbeitsstab muss die für das Mandat erforderliche Fachkompetenz in spezifischen politischen Fragen vorhanden sein. Der Sonderbeauftragte unterrichtet den Rat und die Kommission stets umgehend über die Zusammensetzung des Arbeitsstabs.
(2) Die Mitgliedstaaten, die Organe der Union und der EAD können vorschlagen, Personal zum Sonderbeauftragten abzuordnen. Die Besoldung dieses abgeordneten Personals geht zulasten des betreffenden Mitgliedstaats, des betreffenden Organs der Union oder des EAD. Von den Mitgliedstaaten zu den Organen der Union oder zum EAD abgeordnete Experten können ebenfalls eine Verwendung bei dem Sonderbeauftragten erhalten. Sonstige internationale Mitarbeiter, die unter Vertrag genommen werden, besitzen die Staatsangehörigkeit eines Mitgliedstaats.
(3) Alle abgeordneten Mitglieder des Personals unterstehen weiterhin der Aufsicht des abordnenden Mitgliedstaats, des abordnenden Organs der Union oder des EAD und erfüllen ihre Pflichten und handeln im Interesse des Mandats der Sonderbeauftragten.
Artikel 7
Sicherheit von EU-Verschlusssachen
Der Sonderbeauftragte und die Mitglieder seines Arbeitsstabs beachten die Grundsätze und Mindeststandards für die Sicherheit, die im Beschluss 2013/488/EU des Rates (2) niedergelegt sind.
Artikel 8
Zugang zu Informationen und logistische Unterstützung
(1) Die Mitgliedstaaten, die Kommission, der EAD und das Generalsekretariat des Rates stellen sicher, dass der Sonderbeauftragte Zugang zu allen relevanten Informationen erhält.
(2) Die Delegationen der Union und die diplomatischen Vertretungen der Mitgliedstaaten leisten gegebenenfalls logistische Unterstützung für den Sonderbeauftragten.
Artikel 9
Sicherheit
Gemäß dem Konzept der Union für die Sicherheit des im Rahmen des Titels V des Vertrags in operativer Funktion außerhalb der Union eingesetzten Personals trifft der Sonderbeauftragte entsprechend dem Mandat und aufgrund der Sicherheitslage in dem betreffenden Land alle nach vernünftigem Ermessen durchführbaren Maßnahmen für die Sicherheit des dem Sonderbeauftragten direkt unterstellten Personals, indem er insbesondere
a)
auf der Grundlage der Vorgaben des EAD einen spezifischen Sicherheitsplan aufstellt, der spezifische objekt-, organisations- und verfahrensbezogene Sicherheitsmaßnahmen einschließt, die sichere Abwicklung des Transports des Personals in das geografische Gebiet und innerhalb dieses Gebiets sowie die Bewältigung von sicherheitsrelevanten Zwischenfällen regelt und einen Notfall- und Evakuierungsplan für die Mission enthält;
b)
sicherstellt, dass das gesamte außerhalb der Union eingesetzte Personal einen an die Bedingungen im geografischen Gebiet angepassten Versicherungsschutz gegen große Risiken genießt;
c)
sicherstellt, dass alle außerhalb der Union einzusetzenden Mitarbeiter des Arbeitsstabs des Sonderbeauftragten, einschließlich des vor Ort verpflichteten Personals, vor oder bei Ankunft im geografischen Gebiet eine angemessene Sicherheitsausbildung erhalten haben, und zwar auf der Grundlage der diesem Gebiet zugewiesenen Risikoeinstufungen;
d)
gewährleistet, dass alle vereinbarten Empfehlungen, die im Anschluss an die regelmäßigen Sicherheitsbewertungen abgegeben wurden, umgesetzt werden, und dem Hohen Vertreter, dem Rat und der Kommission im Rahmen des Zwischenberichts und des Berichts über die Ausführung des Mandats schriftlich über die Umsetzung der Empfehlungen sowie über andere sicherheitsrelevante Fragen Bericht erstattet.
Artikel 10
Berichterstattung
Der Sonderbeauftragte erstattet dem Hohen Vertreter und dem PSK regelmäßig Bericht. Er erstattet auch Arbeitsgruppen des Rates, insbesondere der Gruppe „Menschenrechte“, erforderlichenfalls Bericht. Die regelmäßigen Berichte werden über das COREU-Netz verteilt. Der Sonderbeauftragte kann dem Rat (Auswärtige Angelegenheiten) Bericht erstatten. Gemäß Artikel 36 des Vertrags kann der Sonderbeauftragte zur Unterrichtung des Europäischen Parlaments mit herangezogen werden.
Artikel 11
Koordinierung
(1) Zur Erreichung der politischen Ziele der Union trägt der Sonderbeauftragte zu einem einheitlichen, kohärenten und wirksamen Vorgehen der Union bei und dazu, dass alle Instrumente der Union und das Handeln der Mitgliedstaaten kohärent zusammenwirken. Der Sonderbeauftragte arbeitet in Abstimmung mit den Mitgliedstaaten und der Kommission sowie gegebenenfalls mit anderen Sonderbeauftragten der Europäischen Union. Der Sonderbeauftragte unterrichtet die Vertretungen der Mitgliedstaaten und die Delegationen der Union regelmäßig über seine Arbeit.
(2) Vor Ort hält er engen Kontakt zu den Leitern der Delegationen der Union, den Missionschefs der Mitgliedstaaten sowie den Leitern oder Befehlshabern von Missionen und Operationen der Gemeinsamen Sicherheits- und Verteidigungspolitik bzw. anderen Sonderbeauftragten der Europäischen Union, die den Sonderbeauftragten nach besten Kräften bei der Ausführung des Mandats unterstützen.
(3) Der Sonderbeauftragte hält ferner Kontakt zu anderen internationalen und regionalen Akteuren am Hauptsitz und vor Ort und strebt Komplementarität und Synergien mit diesen Akteuren an. Der Sonderbeauftragte strebt sowohl in den Hauptquartieren als auch vor Ort regelmäßige Kontakte zu Organisationen der Zivilgesellschaft an.
Artikel 12
Überprüfung
Die Durchführung dieses Beschlusses und seine Kohärenz mit anderen von der Union in der Region geleisteten Beiträgen wird regelmäßig überprüft. Der Sonderbeauftragte unterbreitet dem Hohen Vertreter, dem Rat und der Kommission bis Ende November 2014 einen umfassenden Bericht über die Ausführung des Mandats.
Artikel 13
Inkrafttreten
Dieser Beschluss tritt am Tag seiner Annahme in Kraft.
Er gilt ab dem 1. Juli 2014.
Geschehen zu Luxemburg am 23. Juni 2014.


Input:
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1202/2014 DEL CONSIGLIO
del 7 novembre 2014
che attua il regolamento (UE) n. 267/2012 concernente misure restrittive nei confronti dell'Iran
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 267/2012 del Consiglio, del 23 marzo 2012, concernente misure restrittive nei confronti dell'Iran (1), in particolare l'articolo 46, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
(1)
Il 23 marzo 2012 il Consiglio ha adottato il regolamento (UE) n. 267/2012.
(2)
Con sentenza del 3 luglio 2014 nelle cause T-155/13, T-157/13 e T-181/13 (2), il Tribunale dell'Unione europea ha annullato la decisione del Consiglio volta a inserire Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers e la Sharif University of Technology, rispettivamente, nell'elenco delle persone e delle entità soggette a misure restrittive riportato nell'allegato IX del regolamento (UE) n. 267/2012.
(3)
È opportuno inserire nuovamente Babak Zanjani, Sorinet Commercial Trust Bankers e la Sharif University of Technology nell'elenco delle persone e entità soggette a misure restrittive, sulla base di nuove motivazioni.
(4)
Il Consiglio ritiene opportuno modificare i motivi relativi all'inserimento di un'entità nell'elenco che figura all'allegato IX del regolamento (UE) n. 267/2012.
(5)
Le informazioni identificative relative a quattro entità nell'elenco delle persone ed entità soggette a misure restrittive riportato nell'allegato IX del regolamento (UE) n. 267/2012 dovrebbero essere modificate.
(6)
È opportuno modificare di conseguenza il regolamento (UE) n. 267/2012,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L'allegato IX del regolamento (UE) n. 267/2012 è modificato come indicato nell'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 7 novembre 2014


Input:
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS 2013/409/BUSP
2013 m. liepos 30 d.
kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/72/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Tunise
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimą 2011/72/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Tunise (1), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
2011 m. sausio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/72/BUSP;
(2)
Sprendimo 2011/72/BUSP priede pateikti asmenų ir subjektų įrašai, susiję su trimis asmenimis, turėtų būti pakeisti ir turėtų būti pateikti nauji motyvų pareiškimai dėl jų įtraukimo į sąrašą;
(3)
Sprendimo 2011/72/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2011/72/BUSP priedas iš dalies keičiamas, kaip nurodyta šio sprendimo priede.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 30 d.


Input:
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 930/2013
af 26. september 2013
om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
(2)
Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2013.


Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/29,
17. detsember 2014,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga 19
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) on vastu võetud teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.
(2)
21. novembril 2013 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 19 „Hüvitised töötajatele” muudatused dokumendis pealkirjaga „Kindlaksmääratud hüvitistega plaanid: töötajate sissemaksed”. Muudatuste eesmärk on lihtsustada ja selgitada arvepidamist, mis on seotud töötajate või kolmandate osapoolte sissemaksetega kindlaksmääratud hüvitistega plaanidesse.
(3)
Konsulteerimine Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma tehniliste ekspertide rühmaga kinnitab, et standardi IAS 19 muudatused vastavad vastuvõtmiseks vajalikele tehnilistele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2.
(4)
Määrust (EÜ) nr 1126/2008 tuleks seepärast vastavalt muuta.
(5)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrusele (EÜ) nr 1126/2008 lisatud rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 19 „Hüvitised töötajatele” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Kõik äriühingud kohaldavad artiklis 1 osutatud muudatusi hiljemalt alates 1. veebruar 2015 või pärast seda algava esimese majandusaasta alguskuupäevast.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsember 2014


Input:
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1034/2013 AL COMISIEI
din 24 octombrie 2013
de autorizare ca substanță activă a fosfurii de aluminiu care eliberează fosfină în vederea utilizării acesteia în produsele biocide pentru tipul de produs 20
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 89 alineatul (1) al treilea paragraf,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1451/2007 al Comisiei (2) stabilește o listă de substanțe active care trebuie evaluate, în vederea posibilității de a fi introduse la anexa I, IA sau IB din Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3). Această listă include fosfura de aluminiu.
(2)
În temeiul articolului 11 alineatul (2) din Directiva 98/8/CE, fosfura de aluminiu a fost evaluată în vederea utilizării acesteia în tipul de produs 23 - produs pentru controlul altor vertebrate -, definit în anexa V la directiva menționată, care corespunde tipului de produs 20 definit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
(3)
Germania a fost desemnată ca stat membru raportor și, în temeiul articolului 14 alineatele (4) și (6) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, la 23 iulie 2010 a transmis Comisiei raportul autorității competente, însoțit de o recomandare.
(4)
Raportul autorității competente a fost examinat de statele membre și de Comisie. În temeiul articolului 15 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1451/2007, constatările examinării au fost incluse într-un raport de evaluare în cadrul reuniunii din 27 septembrie 2013 a Comitetului permanent pentru produse biocide.
(5)
Din raportul menționat rezultă că produsele biocide care sunt utilizate în tipul de produs 23 și care conțin fosfură de aluminiu sunt susceptibile să fie conforme cu cerințele prevăzute la articolul 5 din Directiva 98/8/CE.
(6)
Prin urmare, este oportun să se autorizeze fosfura de aluminiu care eliberează fosfină în vederea utilizării acesteia în produse biocide pentru tipul de produs 20.
(7)
Evaluarea nu se referă la nanomateriale, prin urmare, în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, autorizarea nu trebuie să includă aceste materiale.
(8)
Ar trebui să se prevadă o perioadă de timp rezonabilă înainte de autorizarea unei substanțe active, astfel încât statele membre, părțile interesate și Comisia, după caz, să se poată pregăti pentru a se conforma noilor cerințe care decurg din autorizarea respectivă.
(9)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se autorizează fosfura de aluminiu care eliberează fosfină ca substanță activă pentru a fi utilizată în produse biocide pentru tipul de produs 20, sub rezerva specificațiilor și a condițiilor prevăzute în anexă.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 octombrie 2013.


Input:
KOMISIJOS DELEGUOTOJI DIREKTYVA 2014/71/ES
2014 m. kovo 13 d.
kuria, derinant prie technikos pažangos, iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/65/ES IV priedo nuostatos dėl švino naudojimo didžiapločių sluoksninių lustų elementų vienos sąsajos lydmetaliuose išimties
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (1), ypač į jos 5 straipsnio 1 dalies a punktą,
kadangi:
(1)
Direktyva 2011/65/ES draudžiama šviną naudoti rinkai teikiamoje elektros ir elektronikos įrangoje;
(2)
SDE (sluoksninių lustų elementų, angl. stacked die elements) detektorių technologija naudojama kompiuterinės tomografijos (KT) ir rentgeno sistemų rentgeno detektoriuose. Ji teikia privalumų pacientams, nes mažinama reikiama rentgeno apšvitos dozė. Naudojant bešvinius lydinius pagaminti didžiapločių SDE detektorių iki šiol neįmanoma. Todėl minėtoms reikmėms naudojamą šviną pakeisti kita medžiaga ir jo iš viso nenaudoti moksliškai ir techniškai neįmanoma;
(3)
draudimo naudoti šviną didžiapločiuose sluoksninių lustų elementuose, kurių kiekvienoje sąsajoje yra daugiau kaip 500 sujungimų ir kurie naudojami KT ir rentgeno sistemų rentgeno detektoriuose, išimtis turėtų būti taikoma iki 2019 m. gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į medicinos prietaisų ir stebėjimo bei kontrolės prietaisų sektoriaus inovacijų ciklą, toks pereinamasis laikotarpis yra palyginti trumpas, todėl neigiamo poveikio inovacijoms neturėtų padaryti;
(4)
laikantis Direktyvos 2011/65/ES principo, kad suremontuotas gaminys turi būti toks, koks buvo pagamintas, kuriuo siekiama pailginti rinkai pateiktų reikalavimus atitinkančių gaminių naudojimo trukmę, atsarginėms dalims ši išimtis po jos galiojimo pabaigos turi būti taikoma be laiko apribojimų;
(5)
todėl Direktyva 2011/65/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 2011/65/ES IV priedas iš dalies keičiamas kaip nurodyta šios direktyvos priede.
2 straipsnis
1. Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo jos įsigaliojimo. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.
3 straipsnis
Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
4 straipsnis
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 13 d.


Input:
UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/358 VAN DE COMMISSIE
van 3 maart 2015
tot goedkeuring van een niet-minimale wijziging van het productdossier van een benaming die is opgenomen in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen (Cereza del Jerte (BOB))
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 1151/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 21 november 2012 inzake kwaliteitsregelingen voor landbouwproducten en levensmiddelen (1), en met name artikel 52, lid 2,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig artikel 53, lid 1, eerste alinea, van Verordening (EU) nr. 1151/2012 heeft de Commissie zich gebogen over de aanvraag van Spanje tot goedkeuring van een wijziging van het productdossier van de beschermde oorsprongsbenaming „Cereza del Jerte”, die bij Verordening (EG) nr. 1485/2007 van de Commissie (2) is geregistreerd.
(2)
Aangezien de betrokken wijziging niet minimaal is in de zin van artikel 53, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1151/2012, heeft de Commissie de wijzigingsaanvraag overeenkomstig artikel 50, lid 2, onder a), van die verordening bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (3).
(3)
Aangezien de Commissie geen enkel bezwaar overeenkomstig artikel 51 van Verordening (EU) nr. 1151/2012 heeft ontvangen, moet de wijziging van het productdossier worden goedgekeurd,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakte wijziging van het productdossier met betrekking tot de benaming „Cereza del Jerte” (BOB) wordt goedgekeurd.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 3 maart 2015.


Input:
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1154/2013
(2013. gada 15. novembris),
ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2012. gads 23. marts) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012.
(2)
Ar 2013. gada 6. septembra spriedumiem lietās T-493/10 (2), T-4/11 un T-5/11 (3), T-12/11 (4), T-13/11 (5), T-24/11 (6), T-42/12 un T-181/12 (7), T-57/12 (8) un T-110/12 (9) Eiropas Savienības Vispārējā tiesa atcēla Padomes lēmumus iekļaut Persia International Bank plc, Export Development Bank of Iran, Iran Insurance Company, Post Bank Iran, Bank Refah Kargaran, Naser Bateni, Good Luck Shipping LLC un Iranian Offshore Engineering & Construction Co. Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.
(3)
Persia International Bank plc, Export Development Bank of Iran, Iran Insurance Company, Post Bank Iran, Bank Refah Kargaran, Naser Bateni, Good Luck Shipping LLC un Iranian Offshore Engineering & Construction Co. būtu no jauna jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, pamatojoties uz jaunajiem paskaidrojuma rakstiem attiecībā uz katru no tām.
(4)
Papildu vienība būtu jāiekļauj Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, un būtu jāgroza identifikācijas informācija attiecībā uz vienu citu vienību.
(5)
Pēc Vispārējās tiesas sprieduma lietā T-421/11 (10) Qualitest FZE nav iekļauta Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.
(6)
Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 15. novembrī


Input:
TARYBOS SPRENDIMAS 2014/700/BUSP
2014 m. spalio 8 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/183/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,
atsižvelgdama į Tarybos sprendimą 2013/183/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai (1), ypač į jo 19 straipsnį,
kadangi:
(1)
2013 m. balandžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/183/BUSP;
(2)
2014 m. liepos 28 d. pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1718 (2006) dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos įsteigtas Sankcijų komitetas (toliau - Sankcijų komitetas) pritarė tam, kad jo konsoliduotas asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašas būtų papildytas nauju subjektu;
(3)
2014 m. liepos 30 d. Sankcijų komitetas atnaujino asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;
(4)
todėl vadovaujantis Sprendimo 2013/183/BUSP 22 straipsnio 1 dalimi, to sprendimo I priede pateiktas sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(5)
be to, atsižvelgiant į tai, kad buvo pranešta apie vieno į sąrašą įtraukto asmens mirtį, Sprendimo 2013/183/BUSP II priedas taip pat turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2013/183/BUSP I ir II priedai iš dalies keičiami taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Liuksemburge 2014 m. spalio 8 d.


Input:
DECISIONE DEL CONSIGLIO
del 14 aprile 2014
che modifica la decisione 2013/488/UE sulle norme di sicurezza per proteggere le informazioni classificate UE
(2014/233/UE)
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 240, paragrafo 3,
vista la decisione 2009/937/UE del Consiglio, del 1o dicembre 2009, relativa all'adozione del suo regolamento interno (1), in particolare l'articolo 24,
considerando quanto segue:
(1)
L'appendice B della decisione 2013/488/UE del Consiglio (2) contiene una tabella di equivalenza delle classifiche di sicurezza.
(2)
Il Regno Unito ha notificato al segretariato generale del Consiglio le modifiche alle proprie classifiche di sicurezza.
(3)
È necessario, pertanto, modificare di conseguenza la decisione 2013/488/CE,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
L'appendice B della decisione 2013/488/UE è sostituita dal testo figurante nell'allegato della presente decisione.
Articolo 2
La presente decisione entra in vigore il giorno della pubblicazione.
Fatto a Lussemburgo, il 14 aprile 2014


Input:
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 539/2014
zo 16. apríla 2014
o dovoze ryže s pôvodom v Bangladéši, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3491/90
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
keďže:
(1)
V rámci Uruguajského kola sa Únia zaviazala ponúknuť preferenčné dovozné opatrenia na dovoz ryže s pôvodom v najmenej rozvinutých krajinách. Bangladéš, ako jedna z krajín, ktorým bola táto ponuka adresovaná, prejavil svoj záujem o rozvoj obchodu s ryžou. Na tento účel sa prijalo nariadenie Rady (EHS) č. 3491/90 (2).
(2)
V nariadení (EHS) č. 3491/90 sa Komisii udeľujú právomoci, aby mohla vykonávať niektoré z jeho ustanovení. V dôsledku nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy by tieto právomoci mali byť uvedené do súladu s článkami 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Z dôvodu jasnosti je vhodné zrušiť nariadenie (EHS) č. 3491/90 a nahradiť ho týmto nariadením.
(3)
Preferenčné dovozné opatrenie zahŕňa zníženie dovozného cla v rámci určitého množstva lúpanej ryže. Zodpovedajúce množstvá ryže v iných fázach spracovania, ako je lúpaná ryža, by sa mali vypočítať v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1312/2008 (3).
(4)
S cieľom stanoviť dovozné clo uplatniteľné na ryžu s pôvodom v Bangladéši dovezenú na základe tohto nariadenia by sa mali zohľadniť príslušné ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (4).
(5)
S cieľom zaistiť, aby sa výhody preferenčného dovozného opatrenia obmedzili len na ryžu s pôvodom v Bangladéši, malo by sa vydávať osvedčenie o pôvode.
(6)
S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o stanovenie pravidiel, na základe ktorých je zapojenie sa do tohto opatrenia podmienené zložením zábezpeky v súlade s článkom 66 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 (5). Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(7)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci, ak sa výslovne neuvádza inak, by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (6). Ak však bude potrebné preferenčné dovozné opatrenie pozastaviť, Komisii by sa malo povoliť, aby prijímala vykonávacie akty bez použitia uvedeného nariadenia.
(8)
Toto nariadenie predstavuje súčasť spoločnej obchodnej politiky Únie, ktorá musí byť v súlade s cieľmi politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce stanovenými v článku 208 ZFEÚ, predovšetkým pokiaľ ide o odstránenie chudoby a podporu udržateľného rozvoja, ako aj dobrej správy vecí verejných v rozvojových krajinách. Preto by toto nariadenie malo spĺňať aj požiadavky Svetovej obchodnej organizácie (WTO), najmä rozhodnutia o diferencovanom a priaznivejšom zaobchádzaní, reciprocite a plnšej účasti rozvojových krajín (splnomocňujúca doložka) prijatom na základe Všeobecnej dohody o clách a obchode v roku 1979, podľa ktorej môžu členovia WTO poskytnúť rozvojovým krajinám diferencované a priaznivejšie zaobchádzanie.
(9)
Týmto nariadením sa takisto uznáva právo drobných poľnohospodárov a poľnohospodárskych robotníkov na primeraný príjem a na bezpečné a zdravé pracovné prostredie ako základný cieľ obchodných preferencií poskytovaných rozvojovým krajinám, a najmä najmenej rozvinutým krajinám. Cieľom Únie je vymedziť a vykonávať spoločné politiky a akcie s cieľom podporiť trvalo udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj rozvojových krajín, a predovšetkým odstrániť chudobu. V tomto kontexte sú na podporu pokroku smerom k udržateľnému rozvoju, ako to určuje osobitné stimulačné opatrenie umožňujúce dodatočné colné preferencie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 978/2012 (7), zásadné ratifikácia a účinné vykonávanie ťažiskových medzinárodných dohovorov o ľudských právach a pracovných právach, ochrane životného prostredia a dobrej správe vecí verejných, a to najmä tých, ktoré sú stanovené v prílohe VIII k uvedenému nariadeniu,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa ustanovuje preferenčné dovozné opatrenie pre dovoz ryže s pôvodom v Bangladéši patriacej pod číselné znaky KN 1006 10 (okrem číselného znaku KN 1006 10 10), 1006 20 a 1006 30.
2. Preferenčné dovozné opatrenie sa obmedzuje na množstvo zodpovedajúce 4 000 t lúpanej ryže na kalendárny rok.
Množstvá ryže v iných fázach spracovania, ako je lúpaná ryža, sa vypočítajú pomocou prepočítacích koeficientov stanovených v článku 1 nariadenia (ES) č. 1312/2008.
3. Komisia prijme vykonávací akt, ktorým sa pozastaví uplatňovanie preferenčného dovozného opatrenia ustanoveného v odseku 1 tohto článku, hneď ako zistí, že dovoz, na ktorý sa uvedené opatrenie vzťahuje, dosiahol v prebiehajúcom roku množstvo uvedené v odseku 2 tohto článku. Uvedený vykonávací akt sa prijme bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 6 ods. 2
Článok 2
Dovozné clo
1. V rámci množstva stanoveného v článku 1 ods. 2 je dovozné clo na ryžu takéto:
a)
pre nelúpanú ryžu patriacu pod číselný znak KN 1006 10, okrem číselného znaku KN 1006 10 10, clo stanovené v Spoločnom colnom sadzobníku, znížené o 50 % a o pevnú sumu 4,34 EUR;
b)
pre lúpanú ryžu patriacu pod číselný znak KN 1006 20 clo určené v súlade s článkom 183 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, znížené o 50 % a o pevnú sumu 4,34 EUR;
c)
pre polobielenú a bielenú ryžu patriacu pod číselný znak KN 1006 30 clo určené v súlade s článkom 183 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, znížené o pevnú sumu 16,78 EUR, potom o 50 % a dodatočnú pevnú sumu 6,52 EUR.
2. Odsek 1 sa uplatňuje za podmienky, že príslušný orgán Bangladéša vydal osvedčenie o pôvode.
Článok 3
Delegované právomoci
Na zaistenie spoľahlivosti a účinnosti preferenčného dovozného opatrenia je Komisia splnomocnená prijímať v súlade s článkom 4 delegované akty, ktorými sa stanovujú pravidlá, podľa ktorých je účasť na preferenčnom dovoznom opatrení ustanovenom v článku 1 podmienená zložením zábezpeky.
Článok 4
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok ustanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 28. mája 2014. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 5
Vykonávacie právomoci
Komisia prijme vykonávacie akty určujúce nevyhnutné opatrenia, pokiaľ ide o:
a)
administratívnu metódu, ktorá sa použije na riadenie preferenčného dovozného opatrenia;
b)
spôsob určenia pôvodu výrobku, na ktorý sa vzťahuje preferenčné dovozné opatrenie;
c)
formu a dobu platnosti osvedčenia o pôvode uvedeného v článku 2 ods. 2;
d)
dobu platnosti dovozných licencií, ak je to potrebné;
e)
sumu zábezpeky, ktorá sa má zložiť v súlade s článkom 3;
f)
oznámenia, ktoré majú členské štáty predkladať Komisii.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 6 ods. 2
Článok 6
Postup výboru
1. Komisii pomáha Výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov zriadený článkom 229 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa má stanovisko výboru uvedeného v odseku 1 získať písomným postupom, tento postup sa ukončí bez výsledku, ak tak v rámci lehoty na poskytnutie stanoviska rozhodne predseda výboru alebo ak o to požiada aspoň štvrtina členov výboru.
Článok 7
Zrušenie
Nariadenie (EHS) č. 3491/90 sa zrušuje.
Odkazy na nariadenie (EHS) č. 3491/90 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 8
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 16. apríla 2014


Input:
VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 441/2013
zo 7. mája 2013,
ktorým sa menia alebo zrušujú určité nariadenia o zatrieďovaní tovaru do kombinovanej nomenklatúry
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 1 písm. a),
keďže:
(1)
Určité nariadenia Komisie o zatrieďovaní tovaru, ktoré boli prijaté s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie kombinovanej nomenklatúry stanovenej nariadením (EHS) č. 2658/87, odkazujú na už neexistujúce alebo neplatné číselné znaky alebo poznámky. Tieto nariadenia by sa preto mali zmeniť, aby sa zohľadnili platné príslušné číselné znaky a poznámky.
(2)
Zatriedenie tovaru stanovené v niektorých iných nariadeniach sa stalo nadbytočné, alebo už ďalej nie je relevantné či platné, okrem iného z dôvodu zmien v opisoch tovaru a ich príslušných číselných znakov v harmonizovanom systéme alebo v kombinovanej nomenklatúre. Tieto nariadenia by sa teda mali zmeniť alebo zrušiť.
(3)
Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre colný kódex,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenia uvedené v stĺpci 2 tabuľky uvedenej v prílohe I k tomuto nariadeniu sa menia v súlade s uvedenou prílohou.
Článok 2
Nariadenie uvedené v stĺpci 2 tabuľky uvedenej v prílohe II k tomuto nariadeniu sa mení v súlade s uvedenou prílohou.
Článok 3
Nariadenia uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu sa zrušujú.
Článok 4
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 7. mája 2013