Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 984/2013,
14. oktoober 2013,
millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemide võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2009
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 715/2009 kehtestatakse mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemile juurdepääsutingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine.
(2)
Gaasi ülekandesüsteemide dubleerimine ei ole enamikul juhtudel ökonoomiline ega tõhus. Konkurentsi toimimiseks maagaasi turgudel peab kõikidel võrgukasutajatel seega olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs gaasi taristule. Mitmel pool ELis takistab ülekandevõimsusele võrdse ja läbipaistva juurdepääsu puudumine jätkuvalt märkimisväärselt tõhusa konkurentsi saavutamist hulgimüügiturul. Lisaks takistab hästitoimivate gaasi siseturgude loomist asjaolu, et siseriiklikud õigusnormid erinevad liikmesriigiti.
(3)
ELi kõrgsurve gaasitorustike ebatõhus kasutamine ja piiratud juurdepääs neile põhjustab mitteoptimaalseid turutingimusi. ELi kõrgsurve gaasivõrkude nappide ülekandevõimsuste jaotamisel tuleb kasutusele võtta läbipaistvam, tõhusam ja mittediskrimineeriv süsteem, et piiriülene konkurents saaks edasi areneda ja turuintegratsioon võiks edeneda. Sidusrühmad on vastavate eeskirjade väljatöötamist järjekindlalt toetanud.
(4)
Tõhusa konkurentsi saavutamiseks tarnijate vahel nii ELis kui ka väljaspool ELi peavad tarnijad suutma paindlikult kasutada olemasolevaid ülekandesüsteeme oma gaasi edastamiseks vastavalt hinnasignaalidele. Ainult hästitoimivad, omavahel ühendatud ja kõigile võrdseid juurdepääsutingimusi pakkuvad ülekandevõrgud võimaldavad gaasi vaba liikumist kogu ELis. See omakorda meelitab ligi rohkem tarnijaid, suurendades likviidsust kauplemiskeskustes ning panustades tõhusatesse hinna määramise mehhanismidesse ja sellest tulenevalt õiglastesse gaasihindadesse, mis tuginevad nõudluse ja pakkumise põhimõttele.
(5)
Käesoleva määruse, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskirjad gaasi ülekandesüsteemides, eesmärk on eeskirju üleeuroopaliselt vajalikul määral ühtlustada. Määruse tõhus rakendamine tugineb ka määruses väljapakutud võimsuse mehhanismidele vastavate tariifisüsteemide kehtestamisele, et tagada rakendamine ilma kahjulike mõjudeta ülekandesüsteemi haldurite tuludele ja rahavoogudele.
(6)
Käesolev määrus on vastu võetud määruse (EÜ) nr 715/2009 alusel, täiendab seda ja on selle lahutamatu osa. Muudes õigusaktides olevaid viiteid määrusele (EÜ) nr 715/2009 käsitatakse ka viidetena käesolevale määrusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (2) artikliga 49 lubatud erandite kehtivusajal ei kohaldata käesolevat määrust liikmesriikides asuvate maagaasi ülekandesüsteemide suhtes. Käesolevat määrust ei kohaldata direktiivi 2009/73/EÜ artikli 32 või Euroopa Parlamendis ja nõukogu direktiivi 2003/55/EÜ (3) endise artikli 18 nõuete täitmisest vabastatud uute suurte taristuobjektide selliste võimsuste suhtes, millele vabastus ei laiene, tingimusel et käesoleva määruse kohaldamine ei piira kõnealuse vabastuse kehtivust ning piiriüleste võimsuste ühendamise eriliste omaduste arvestamist.
(7)
Käesolev määrus on välja töötatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatuga. Lisaks ühtlustatakse sellega määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirju ning täiendatakse ülekandesüsteemi halduritega seotud võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormuse juhtimise korra põhimõtteid vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktile 2.1.
(8)
Käesolev määrus ei piira ELi ja riiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist, eelkõige piiravate kokkulepete keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101) ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102) kohaldamist. Võimsuse jaotamise mehhanismid tuleks kujundada selliselt, et vältida jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu piiramist.
(9)
Käesolev määrus ei piira ülekandesüsteemi halduri avaliku teenuse osutamise kohustust, mis on sätestatud direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 3.
(10)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 51 kohaselt loodud komitee arvamusega.
(11)
Riiklikud reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid peaksid arvesse võtma käesoleva määruse rakendamise eesmärgil protsesside ühtlustamiseks välja töötatud parimaid tavasid ja algatusi. Tegutsedes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 713/2009 (4) artikliga 7, peaksid amet ja riiklikud reguleerivad asutused tagama, et võimsuse jaotamise mehhanisme rakendatakse kogu liidu asjaomastes ühenduspunktides kõige tõhusamal võimalikul viisil,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse võrgueeskirjad, millega seatakse sisse gaasi ülekandesüsteemide standardiseeritud võimsuse jaotamise mehhanismid. Standardiseeritud võimsuse jaotamise mehhanism hõlmab enampakkumismenetlust ELi siseste asjakohaste ühenduspunktide jaoks ning pakutavaid ja jaotatavaid piiriüleseid standardvõimsustooteid. Käesolevas määruses sätestatakse kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite koostöö võimsuse müügi hõlbustamiseks, võttes arvesse nii üldiseid kaubanduseeskirju kui ka võimsuse jaotamise mehhanismidega seotud tehnilisi eeskirju.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduspunktide suhtes. Seda võidakse kohaldada ka kolmandate riikide sisenemis- ja väljumispunktide suhtes, kui asjaomase riigi reguleeriv asutus nii otsustab. Käesolevat määrust ei kohaldata lõpptarbija ja jaotusvõrguga seotud väljavoolupunktide, veeldatud maagaasi terminalist ja tootmiskäitisest sissevoolu punktide ega gaasihoidla sisse- ja väljavoolupunktide suhtes.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse kogu tehnilise võimsuse suhtes ühenduspunktides ja täiendava võimsuse suhtes määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.1 tähenduses. Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriikidevaheliste ühenduspunktide suhtes, kui mõnele asjaomasele liikmesriigile on tehtud erand direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 alusel.
3. Artikli 8 lõikeid 1 kuni 7, artikleid 11 kuni 18, artikli 19 lõiget 2 ja artikleid 21 kuni 27 ei kohaldata uue tehnilise võimsuse suhtes, mida kavatsetakse jaotada uue tehnilise võimsuse avatud jaotamismenetluse kaudu, nt avatud hooaja menetlus, välja arvatud võimsus, mis jääb sellise menetluse abil pärast esialgset pakkumist müümata.
4. Kaudsete jaotamismeetodite kohaldamise korral võivad riiklikud reguleerivad asutused otsustada, et artikleid 8 kuni 27 ei kohaldata.
5. Et ära hoida jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu takistamist, peaksid riiklikud pädevad asutused, kui nad on pidanud nõu võrgukasutajatega, tegema otsuse proportsionaalsete meetmete võtmise kohta, et piirata summat, milleni üksikud võrgukasutajad saavad ühe liikmesriigi ühenduspunktides teha pakkumisi varem.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 2 ja direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) pikeneva lõpuga enampakkumine- enampakkumine, mille raames võrgukasutaja teeb pakkumise kindlaksmääratud, järjestikku teatatavate hinnasammude kohta;
2) enampakkumiskalender- tabel, milles on esitatud teave konkreetsete enampakkumiste kohta, mille Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik avaldab iga kalendriaasta jaanuariks ajavahemikus märtsist järgmise kalendriaasta veebruarini toimuvate enampakkumiste kohta, ning milles on esitatud kõigi asjaomaste enampakkumiste tähtajad, sh alguskuupäevad ja vastavad standardvõimsustooted;
3) pakkumisvoor- ajavahemik, mille jooksul võrgukasutajad saavad pakkumisi esitada, muuta ja tagasi võtta;
4) ühendvõimsus- standardvõimsustootele vastav kindlal alusel pakutav võimsus, mis koosneb sisse- ja väljavooluvõimsusest iga ühenduspunkti mõlemalt poolelt;
5) konkureerivad võimsused- võimsused, mille ühel asjaomasel enampakkumisel olevat võimsust ei saa jaotada, ilma et peaks täielikult või osaliselt vähendama teisel asjaomasel enampakkumisel olevat võimsust;
6) esimese korra alamüük- juhtum, kus kõikide võrgukasutajate kogunõudlus on väiksem teise või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest;
7) gaasipäev- ajavahemik alates 5.00 UTC kuni 5.00 UTC järgmisest päevast pärast talveaja kehtestamist ja ajavahemik alates 4.00 kuni 4.00 UTC järgmisest päevast pärast suveaja kehtestamist;
8) kaudne jaotamismeetod- jaotamismeetod, mille korral jaotatakse samaaegselt nii ülekandevõimsust kui ka vastavat gaasikogust, tehes seda vajadusel enampakkumise vahendusel;
9) võrkudevahelise ühendusega seotud leping- leping, mille on sõlminud kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemide haldurid, kelle süsteemid on ühendatud kindlas ühenduspunktis, ja milles määratletakse tingimused, töökord ning ühenduspunktis gaasi sisse- ja/või väljavoolu puudutavad sätted eesmärgiga hõlbustada ühendatud ülekandevõrkude tõhusat koostalitlusvõimet;
10) ühenduspunkt- füüsiline või virtuaalne punkt, milles on ühendatud kõrvutiasuvate piirkondade sisend-väljund-süsteemid või milles on sisend-väljundsüsteem ühendatud võrkudevahelise ühendusliiniga, eeldusel et võrgukasutajad saavad reserveerida ühenduspunktide võimsust;
11) suur hinnasamm- kindlaks määratud või muutuv summa, mis on määratletud ühe ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta;
12) üleregistreerimine- registreerumise miinimumnõuetele vastava võrgukasutaja õigus taotleda katkestatavat võimsust mis tahes ajal ühe päeva jooksul, esitades registreeringu, mis tõstab tema koguregistreeringu lepingujärgsest võimsusest kõrgemale tasemele;
13) baashind- enampakkumisel vastuvõetav hind;
14) väike hinnasamm- kindlaksmääratud või muutuv summa, mis on määratletud ühe ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta ning on suurest hinnasammust väiksem;
15) standardvõimsustoode- teatav ülekandekogus kindlaksmääratud ühenduspunktis teatud ajavahemiku jooksul;
16) ühtse hinna enampakkumine- enampakkumine, kus võrgukasutajad esitavad ühes pakkumisvoorus vabalt pakkumise nii hinnale kui ka kogusele ja kõik võimsust saavad võrgukasutajad maksavad madalaima eduka pakkumise hinna;
17) virtuaalne ühenduspunkt- kaks või enamat ühenduspunkti, mis ühendavad kõrvutiasuvate piirkondade ühtesid ja samu sisend-väljund-süsteeme, et pakkuda ühte terviklikku võimsusteenust;
18) päevasisene võimsus- võimsus, mida pakutakse ja jaotatakse samal päeval pärast järgmise päeva võimsuse enampakkumiste lõppemist.
II PEATÜKK
KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED
Artikkel 4
Hoolduse koordineerimine
Kui torujuhtme või ülekandevõrgu osa hooldustööd mõjutavad ülekandevõimsust, mida on võimalik ühenduspunktides pakkuda, siis teeb (teevad) ülekandesüsteemi haldur(id) igakülgset koostööd kõrvutiasuva piirkonna ülekandesüsteemi halduri(te)ga oma vastavate hooldusplaanide osas, et mõjutada võimalikult vähe potentsiaalset gaasivoolu ja võimsust ühenduspunktis.
Artikkel 5
Suhtluse standardiseerimine
1. Ülekandesüsteemi haldurid kooskõlastavad suhtluse standardmenetluse, koordineeritud infosüsteemide ja ühilduva elektroonilise veebisuhtluse rakendamise, nt jagatud andmevahetuse formaadid ja protokollid, ning lepivad kokku põhimõtted andmete töötlemise kohta.
2. Suhtluse standardmenetlus sisaldab eelkõige võrgukasutajate juurdepääsu ülekandesüsteemi haldurite enampakkumissüsteemile või asjaomasele reserveerimisplatvormile ja enampakkumise kohta esitatud andmete ülevaadet. Vahetatavate andmete tähtaeg ja sisu peavad olema kooskõlas III peatüki sätetega.
3. Ülekandesüsteemide haldurite kinnitatud suhtluse standardmenetlus sisaldab rakenduskava ja selle kohaldatavuse kestust, mis peavad olema kooskõlas artiklis 27 sätestatud reserveerimisplatvormi(de)ga. Ülekandesüsteemide haldurid tagavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.
Artikkel 6
Võimsuse arvutamine ja maksimeerimine
1. Maksimaalne tehniline võimsus peab olema võrgukasutajatele kättesaadav, võttes arvesse süsteemi terviklikkust, ohutust ja võrgu tõhusat toimimist.
a)
Ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks tehnilise võimsuse optimeerimise kaudu võtavad ülekandesüsteemi haldurid ühenduspunktides allpool osutatud meetmeid, eelistades selliseid ühenduspunkte, kus esineb lepingutega ülekoormamist vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.3 alapunktile 1: 4. veebruariks 2015 kujundavad ülekandesüsteemi haldurid ühise meetodi ja kohaldavad seda, sätestades konkreetsed meetmed, mida vastavad ülekandesüsteemi haldurid peavad võtma soovitud optimeerimise saavutamiseks:
1)
ühine meetod hõlmab tehniliste võimsuste, sh mõlemal pool ühenduspunkti olevate mis tahes vastuolude põhjalikku analüüsi, samuti konkreetseid meetmeid ja üksikasjalikku ajakava - sh võimalikke mõjusid ning kulude sissenõudmiseks ja õiguskorra kohandamiseks nõutavate heakskiitude saamist -, mis on vajalikud ühendvõimsuse pakkumise maksimeerimiseks. Vastavad konkreetsed meetmed ei tohi kahjustada võimsuse pakkumist asjaomaste süsteemide teistes olulistes punktides ega lõpptarbijate, nt hoidlate või veeldatud maagaasi terminalide, või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 994/2010 (5) määratlusele vastavate kaitstud tarbijate varustuskindluse tagamiseks vajalike jaotusvõrkude ühenduspunktides. Nimetatud põhjalik analüüs peaks arvesse võtma määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 8 kohases kogu ELi hõlmava võrgu kümneaastases arengukavas esitatud eeldusi, liikmesriikide investeerimiskavasid, asjakohaseid kohustusi liikmesriikide kehtivate õigusaktide alusel ja asjakohaseid lepingujärgseid kohustusi;
2)
asjaomased ülekandesüsteemi haldurid lähenevad tehnilise võimsuse ümberarvutamisele dünaamiliselt, kui see on asjakohane seoses täiendava võimsuse dünaamilise arvutamisega määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.2 alapunkti 2 alusel, määrates ühiselt kindlaks ümberarvutamise sobiva sageduse ühenduspunkti kohta ja võttes arvesse selle eripärasid;
3)
kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid kaasavad ühise meetodi kohaldamisse teisi ülekandesüsteemi haldureid, keda konkreetselt mõjutab ühenduspunkt;
4)
ülekandesüsteemi haldurid võtavad tehnilise võimsuse ümberarvutamisel arvesse võrgukasutajatelt saadavat võimalikku teavet eeldatavate tulevikuvoogude kohta.
b)
Ülekandesüsteemi haldurid hindavad ühiselt vähemalt järgmisi parameetreid ja vajadusel kohandavad neid:
1)
rõhk;
2)
kõik asjaomased nõudluse ja pakkumise stsenaariumid, sh üksikasjad klimaatiliste võrdlusandmete ja äärmuslike stsenaariumidega seotud võrgukonfiguratsioonide kohta;
3)
kütteväärtus.
2. Kui tehnilise võimsuse optimeerimine põhjustab ülekandesüsteemi halduritele kulusid, eelkõige kulusid, mis mõjutavad kummalgi pool ühenduspunkti asuvaid ülekandesüsteemi haldureid ebavõrdselt, peab ülekandesüsteemi halduritel olema lubatud sellised tegelikkuses tekkinud kulud sisse nõuda vastavalt õigusraamistikule, mille asjaomased reguleerivad asutused kehtestavad määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 13 või direktiivi 2009/73/EÜ artikli 42 alusel. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 8 lõiget 1.
3. Vajadusel annavad riiklikud reguleerivad asutused võrgukasutajatele konsultatsioone kasutatud arvutusmeetodi ja ühise metoodika kohta.
4. Lõike 1 kohase protsessi tagajärjel toimunud muutused ühenduspunktides pakutavas ühendvõimsuses peavad sisalduma ameti aruandes, mis avaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 2.2.1 alapunktile 2.
Artikkel 7
Teabevahetus kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurite vahel
1. Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid vahetavad regulaarselt teavet registreerimise, taasregistreerimise, kooskõlastamise ja kinnitamise kohta asjakohastes ühenduspunktides.
2. Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid vahetavad teavet oma ülekandevõrgu hooldustööde kohta, et osaleda ühenduspunktide tehnilise kasutamisega seotud otsustusprotsessis. Ülekandesüsteemi haldurite vahel toimuva andmevahetuse kord sätestatakse võrkudevahelise ühendusega seotud lepingus.
III PEATÜKK
KINDLA VÕIMSUSE JAOTAMINE
Artikkel 8
Jaotamise metoodika
1. Võimsuse jaotamiseks ühenduspunktides kasutatakse enampakkumisi.
2. Kõikides ühenduspunktides kohaldatakse sama enampakkumise skeemi. Asjakohased enampakkumised algavad kõikide asjaomaste ühenduspunktide osas üheaegselt. Igal üksiku standardvõimsustootega seotud enampakkumisel jaotatakse võimsust kõikidest teistest enampakkumistest sõltumatult, välja arvatud juhul, kui otseselt seotud ülekandesüsteemi haldurite vahelise kokkuleppe ja asjaomase riikliku reguleeriva asutuse heakskiidu alusel jaotatakse konkureerivat võimsust.
3. Standardvõimsustooted peavad olema loogilises järjekorras, milles esimesena pakutakse aastavõimsust katvaid tooteid, seejärel samal perioodil kasutamiseks ette nähtud kestuselt järgmist võimsustoodet, alustades lühemast. Artiklites 11 kuni 15 sätestatud enampakkumiste tähtajad peavad olema selle põhimõttega kooskõlas.
4. Standardvõimsustoodete eeskirju vastavalt artiklis 9 sätestatule ja enampakkumisi vastavalt artiklites 11 kuni 15 sätestatule kohaldatakse ühendvõimsuse ja eraldatud võimsuse suhtes ühenduspunktis.
5. Konkreetse enampakkumise jaoks tehakse asjakohaste standardvõimsustoodete olemasolu teatavaks kooskõlas artiklitega 11 kuni 15 ja vastavalt enampakkumiskalendrile.
6. Kogus, mis on vähemalt 20 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis tuleb panna kõrvale ja pakkuda kooskõlas lõikega 7 eeldusel, et olemasolev võimsus käesoleva määruse jõustumise ajal on võrdne või suurem kui kõrvalepandava tehnilise võimsuse osa. Kui olemasolev võimsus käesoleva määruse jõustumise ajal on väiksem kui kõrvalepandava tehnilise võimsuse osa, siis tuleb panna kõrvale kogu olemasolev võimsus. Seda võimsust tuleb pakkuda kooskõlas lõike 7 punktiga b, samas kui järelejäänud kõrvalepandud võimsust tuleb pakkuda kooskõlas lõike 7 punktiga a.
7. Vastavalt lõikele 6 kõrvale pandud võimsust tuleb pakkuda kooskõlas järgmiste sätetega:
a)
kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 11 sätestatud iga-aastast aastavõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile asjakohase gaasiaasta algusele eelneva viienda gaasiaasta jooksul, ja
b)
täiendavat kogust, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ei pakuta enne artiklis 12 sätestatud iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile, asjakohase gaasiaasta algusele eelneva gaasiaasta jooksul.
8. Uue võimsuse korral pannakse kõrvale kogus, mis on vähemalt 10 % tehnilisest võimsusest igas ühenduspunktis, ning seda ei pakuta enne artiklis 12 sätestatud iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist, mis korraldatakse vastavalt enampakkumiskalendrile asjakohase gaasiaasta algusele eelneval gaasiaastal.
9. Lõigete 6 ja 8 alusel kõrvalepandava võimsuse täpne osa määratakse kindlaks sidusrühmadega konsulteerimise, ülekandesüsteemi haldurite vahelise kokkuleppe ja riiklike reguleerivate asutuste heakskiidu alusel igas ühenduspunktis. Riiklikud reguleerivad asutused peavad kaaluma eelkõige lühema kestusega võimsuse suuremas osas kõrvalepanemist, vältimaks jaotusvõrgu tarneturule juurdepääsu piiramist.
Artikkel 9
Standardvõimsustooted
1. Ülekandesüsteemi haldurid peavad pakkuma aasta, kvartali, kuu ja päeva ning päevasiseseid standardvõimsustooteid.
2. Aasta standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta teatud gaasiaastal (algab 1. oktoobril).
3. Kvartali standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta kindlas kvartalis (algab vastavalt 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil või 1. juulil).
4. Kuu standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kõigi gaasipäevade kohta kindlas kalendrikuus (algab iga kuu 1. päeval).
5. Päeva standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses ühe gaasipäeva kohta.
6. Päevasisesed standardvõimsustooted on võimsus, mida võrgukasutaja võib taotleda teatud koguses kindlal gaasipäeval alates algusajast kuni sama gaasipäeva lõpuni.
Artikkel 10
Kohaldatav võimsusühik
Pakutavat võimsust väljendatakse energiaühikutes ajaühiku kohta. Kasutatakse järgmisi ühikuid: kWh/h või kWh/p. Ühiku kWh/p korral eeldatakse ühtlast vooluhulka gaasipäeva jooksul.
Artikkel 11
Iga-aastased aastavõimsuse enampakkumised
1. Aastavõimsuse enampakkumisi korraldatakse kord aastas.
2. Võimsuse enampakkumine iga aasta standardvõimsustoote kohta toimub iga-aastase aastavõimsuse enampakkumise kaudu, milleks kasutatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17.
3. Enampakkumismenetluses ei saa pakkuda võimsust kauemaks kui järgnevaks 15 aastaks.
4. Iga-aastased aastavõimsuse enampakkumised algavad iga aasta märtsi esimesel esmaspäeval, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.
5. Iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalus osaleda ühel või mitmel samaaegsel enampakkumisel iga ühenduspunkti osas standardvõimsustoodete taotlemiseks.
6. Iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel pakutav võimsus peab võrduma:
kus:
A
on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;
B
on iga-aastastel, järgmiseks viieks aastaks võimsust pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõike 7 punktiga b kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus; iga-aastastel, võimsust viiest esimesest aastast kauemaks pakkuvatel aastavõimsuse enampakkumistel kooskõlas artikli 8 lõikega 7 kõrvale pandud tehnilise võimsuse (A) kogus;
C
on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;
D
on võimalik täiendav võimsus sellise aasta kohta.
7. Pakutav võimsus võib olla ühendvõimsus või eraldatud võimsus vastavalt artiklile 19. See kehtib ka kõigi teiste enampakkumiste suhtes vastavalt artiklites 12 kuni 15 sätestatule.
8. Üks kuu enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele järgmisel iga-aastasel aastavõimsuse enampakkumisel iga aasta kohta pakutava tehnilise võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.
9. Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.
10. Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.
11. Enampakkumise tulemuste koguteave kohta tehakse turul teatavaks.
Artikkel 12
Iga-aastased kvartalivõimsuse enampakkumised
1. Iga-aastast kvartalivõimsuse enampakkumist korraldatakse kord aastas.
2. Võimsuse enampakkumine kvartali iga standardvõimsustoote kohta toimub iga-aastase kvartalivõimsuse enampakkumise kaudu, milleks kasutatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17.
3. Igal gaasiaastal pannakse enampakkumisele iga kvartali võimsus alates eeloleva gaasiaasta esimesest kvartalist (oktoober-detsember) kuni eeloleva gaasiaasta viimase kvartalini (juuli-september) iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel.
4. Iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalus osaleda ühel kuni neljal samaaegsel enampakkumisel iga ühenduspunkti osas kvartali standardvõimsustoodete taotlemiseks.
5. Iga-aastased kvartalivõimsuse enampakkumised algavad iga aasta juuni esimesel esmaspäeval, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.
6. Iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub:
milles:
A
on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;
C
on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;
D
on võimalik täiendav võimsus sellise kvartali kohta.
7. Kaks nädalat enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele järgmisel iga-aastasel kvartalivõimsuse enampakkumisel iga kvartali kohta pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.
8. Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.
9. Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.
10. Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.
Artikkel 13
Jooksvad igakuise võimsuse enampakkumised
1. Jooksvat igakuise võimsuse enampakkumist korraldatakse kord kuus.
2. Võimsuse enampakkumine igakuise standardvõimsustoote kohta toimub jooksva igakuise võimsuse enampakkumise kaudu, kasutades pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 17. Igal kuul pannakse enampakkumisele järgmise kalendrikuu standardvõimsustoode.
3. Jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalik taotleda üht igakuist standardvõimsustoodet.
4. Jooksvad igakuise võimsuse enampakkumised algavad iga kuu kolmandal esmaspäeval järgmise igakuise standardvõimsustoote enampakkumiseks, kui enampakkumiskalendris ei ole määratud teisiti.
5. Jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igal kuul:
milles:
A
on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;
C
on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;
D
on võimalik täiendav võimsus sellise kuu kohta.
6. Üks nädal enne enampakkumise algust teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele eeloleval jooksval igakuise võimsuse enampakkumisel pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.
7. Iga enampakkumise pakkumisvoorud toimuvad vahemikus 8.00 UTC kuni 17.00 UTC (talveaeg) või 7.00 UTC kuni 16.00 UTC (suveaeg) kõikidel asjakohastel gaasipäevadel. Pakkumisvoorud avatakse ja suletakse igal gaasipäeval vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale.
8. Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale nii kiiresti kui mõistlikult võimalik ning mitte hiljem kui järgmisel tööpäeval pärast pakkumisvooru sulgemist.
9. Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.
Artikkel 14
Jooksvad järgmise päeva võimsuse enampakkumised
1. Jooksvat järgmise päeva võimsuse enampakkumist korraldatakse kord päevas.
2. Iga päev pannakse järgmise gaasipäeva standardvõimsustoode enampakkumisele jooksva järgmise päeva võimsuse enampakkumisel.
3. Võimsuse enampakkumine iga päevase standardvõimsustoote kohta toimub jooksva järgmise päeva võimsuse enampakkumise kaudu, kasutades ühtse hinna enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 18. Iga päev pannakse enampakkumisele järgmise gaasipäeva standardvõimsustoode.
4. Jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel peab võrgukasutajatel olema võimalik taotleda võimsust ühe päevase standardvõimsustoote kohta.
5. Pakkumisvoor avatakse iga päev kell 15.30 UTC (talveaeg) või 14.30 UTC (suveaeg).
6. Pakkumine päevasele standardvõimsustootele jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel toimub järgmiselt: esitamine, tagasivõtmine või muutmine alates 15.30 UTC kuni 16.00 UTC (talveaeg) või 14.30 UTC kuni 15.00 UTC (suveaeg).
7. Jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igal päeval:
milles:
A
on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;
C
on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;
D
on võimalik täiendav võimsus sellise päeva kohta.
8. Pakkumisvooru avanemisel teatavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajatele eeloleval jooksval järgmise päeva võimsuse enampakkumisel pakutava võimsuse koguse. Lisaks teavitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgukasutajaid võimalikust täiendavast võimsusest.
9. Enampakkumise jaotamistulemused avaldatakse samaaegselt igale vastaval enampakkumisel osalevale võrgukasutajale mitte hiljem kui 30 minutit pärast pakkumisvooru sulgemist.
10. Enampakkumise tulemuste koguteave tehakse turul teatavaks.
Artikkel 15
Päevasisese võimsuse enampakkumised
1. Seoses kättesaadavaks tehtava võimsusega korraldatakse päevasisese võimsuse enampakkumist igas tunnis asjakohase gaasipäeva jooksul, kasutades ühtse hinna enampakkumise algoritmi kooskõlas artikliga 18.
2. Esimene pakkumisvoor avatakse täistunnil vahetult pärast eelmise järgmise päeva enampakkumise tulemuste (sh katkestatav võimsus, kui see on pakkumisel) avaldamist kooskõlas artikliga 14. Esimene pakkumisvoor suletakse 01.30 UTC (talveaeg) või 00.30 (suveaeg) enne gaasipäeva. Edukate pakkumiste jaotamine algab 05.00 UTC (talveaeg) või 04.00 UTC (suveaeg) asjaomasel gaasipäeval.
3. Viimane pakkumisvoor lõpeb 00.30 UTC (talveaeg) või 23.30 UTC (suveaeg) asjaomasel gaasipäeval.
4. Võrgukasutajatel on õigus pakkumisi esitada, tagasi võtta või muuta alates iga pakkumisvooru avamisest kuni vastava pakkumisvooru sulgemiseni.
5. Asjaomase gaasipäeva igas tunnis pannakse vastavast tunnist 4 tundi hiljem olemasolev võimsus enampakkumisele päevasisese võimsusena.
6. Iga pakkumisvoor algab asjaomase gaasipäeva iga tunni alguses.
7. Iga pakkumisvoor kestab 30 minutit pakkumisvooru avamisest.
8. Päevasisese võimsuse enampakkumisel pakutav võimsus võrdub igas tunnis:
milles:
A
on ülekandesüsteemi halduri tehniline võimsus iga standardvõimsustoote kohta;
C
on eelnevalt müüdud tehniline võimsus, mida on kohandatud vastavalt kehtivale ülekoormuse juhtimise korrale uuesti pakutava võimsusega;
D
on võimalik täiendav võimsus.
9. Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad pakutava päevasisese kindla võimsuse olemasoleva koguse pärast viimase järgmise päeva enampakkumise lõppemist ning vastavalt artikli 21 lõikes 9 sätestatule.
10. Ülekandesüsteemi haldurid annavad järgmise päeva enampakkumisel pakkumise teinud võrgukasutajatele võimaluse kanda ebaõnnestunud pakkumised automaatselt üle järgmisele päevasisesele enampakkumisele.
11. Võimsus jaotatakse 30 minuti jooksul pärast pakkumisvooru lõppemist eeldusel, et pakkumised aktsepteeritakse ja ülekandesüsteemi haldur kasutab jaotamismenetlust.
12. Enampakkumise tulemused avaldatakse kõigile võrgukasutajatele samaaegselt.
13. Enampakkumise tulemuste koguteave avaldatakse vähemalt iga päeva lõpus.
Artikkel 16
Enampakkumise algoritmid
1. Kui enampakkumisel pakutakse mitut standardvõimsustoodet, siis kohaldatakse vastavat jaotamisalgoritmi iga standardvõimsustoote suhtes eraldi selle jaotamisel. Pakkumisi erinevatele standardvõimsustoodetele käsitletakse üksteisest sõltumatult enampakkumise algoritmi kohaldamisel.
2. Iga-aastaste aasta- ja kvartalivõimsuse ning jooksvate igakuise võimsuse enampakkumiste korral kohaldatakse pikeneva lõpuga enampakkumise algoritmi mitmete pakkumisvoorudega vastavalt artiklis 17 sätestatule.
3. Jooksvate järgmise päeva võimsuse enampakkumiste ja päevasisese võimsuse enampakkumiste korral kohaldatakse ühtse hinna enampakkumise algoritmi ühe pakkumisvooruga vastavalt artiklile 18.
Artikkel 17
Pikeneva lõpuga enampakkumise algoritm
1. Pikeneva lõpuga enampakkumised võimaldavad võrgukasutajatel esitada pakkumise kogusele, arvestades järgnevates pakkumisvoorudes tõusva hinnaga ning alustada baashinnast P0.
2. Esimese pakkumisvooru, millega seotud hind võrdub baashinnaga P0, kestus on kolm tundi. Järgnevate pakkumisvoorude kestus on üks tund. Ajavahemik pakkumisvoorude vahel on üks tund.
3. Pakkumises märgitakse:
a)
pakkumise esitanud võrgukasutaja isik;
b)
asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund;
c)
standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse;
d)
iga hinnasammu kohta võimsuse kogus vastava standardvõimsuse jaoks;
e)
toode, millele on pakkumine tehtud.
4. Pakkumine loetakse kehtivaks, kui selle on esitanud võrgukasutaja ja see vastab kõikidele käesoleva artikli sätetele.
5. Enampakkumisel osalemiseks peab võrgukasutaja esimeses pakkumisvoorus esitama pakkumise kogusele.
6. Ülekandesüsteemi haldurid võimaldavad võrgukasutajatel teha pakkumisi automaatselt igal hinnasammul.
7. Kui asjaomane pakkumisvoor lõpeb, ei lubata kehtivaid pakkumisi enam muuta ega tagasi võtta. Kõik kehtivad pakkumised muutuvad võrgukasutaja siduvaks kohustuseks reserveerida soovitud koguses võimsust väljakuulutatud hinnaga eeldusel, et enampakkumishind vastab asjaomases pakkumisvoorus välja kuulutatud hinnale.
8. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine mis tahes pakkumisvoorus peab olema võrdne konkreetsel enampakkumisel pakutava võimsusega või sellest väiksem. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine kindla hinna juures peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt eelmises pakkumisvoorus kogusele tehtud pakkumisega või sellest väiksem, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse lõiget 16.
9. Pakkumisvooru jooksul võib vabalt pakkumisi teha, muuta ja tagasi võtta eeldusel, et kõik pakkumised on kooskõlas lõikega 8. Kehtivad pakkumised jäävad kehtivaks, kuni neid muudetakse või need tagasi võetakse.
10. Suur hinnasamm ja väike hinnasamm määratletakse iga ühenduspunkti ja standardvõimsustoote kohta ning avaldatakse enne asjakohast enampakkumist. Väike hinnasamm määratakse selliselt, et suurenemine väikeste hinnasammude täisarvu võrra oleks võrdne suurenemisega suure hinnasammu võrra.
11. Suure hinnasammu kindlaksmääramise eesmärk on võimalusel lühendada enampakkumismenetluse kestust. Väikese hinnasammu kindlaksmääramise eesmärk on võimalusel vähendada müümata võimsuse taset juhul, kui enampakkumine sulgub baashinnast kõrgema hinnaga.
12. Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on esimese pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest väiksem või sellega võrdne, siis enampakkumine lõpeb.
13. Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on esimese või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutavast võimsusest suurem, avatakse järgmine pakkumisvoor hinnaga, mis võrdub eelmise pakkumisvooru omaga ning millele lisandub suur hinnasamm.
14. Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on teise pakkumisvooru või järgneva pakkumisvooru lõpus pakutava võimsusega võrdne, siis enampakkumine lõpeb.
15. Kui leiab aset esimese korra alamüük, alandatakse hinda ja avatakse järgmine pakkumisvoor. Järgmises pakkumisvoorus on hind võrdne esimese korra alamüügile eelnenud pakkumisvoorus kohaldatud hinnaga, millele lisandub väike hinnasamm. Seejärel avatakse järgmised pakkumisvoorud, kus hinda tõstetakse väikese hinnasammu võrra, kuni kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on pakutavast võimsusest väiksem või sellega võrdne, misjärel enampakkumine lõpeb.
16. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine esimeses pakkumisvoorus, kus kohaldatakse väikest hinnasammu, peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt esimese korra alamüügile eelnenud pakkumisvoorus tehtud pakkumisega kogusele või sellest väiksem. Iga võrgukasutaja poolt kogusele esitatud pakkumine kõikides pakkumisvoorudes, kus kohaldatakse väikest hinnasammu, peab olema võrdne vastava võrgukasutaja poolt selles pakkumisvoorus, kus esimese korra alamüük aset leidis, tehtud pakkumisega kogusele või sellest suurem.
17. Kui kogunõudlus kõikide võrgukasutajate lõikes on suurem võimsusest, mida pakutakse pakkumisvoorus, kus hind on võrdne esimese korra alamüügi põhjustanud hinnaga, millest on lahutatud üks väike hinnasamm, siis enampakkumine lõpeb. Enampakkumishind peab olema hind, mis põhjustas esimese korra alamüügi, ning edukad pakkumised on need, mis esitati esialgses pakkumisvoorus, kus esimese korra alamüük esines.
18. Pärast iga pakkumisvooru avaldatakse kõikide võrgukasutajate kogunõudlus kindlal enampakkumisel koondvormis niipea kui võimalik.
19. Enampakkumise viimase pakkumisvooru jaoks välja kuulutatud hind loetakse konkreetse enampakkumise hinnaks, välja arvatud juhtudel, kui kohaldatakse lõiget 17.
20. Kõikidele võrgukasutajatele, kes on enampakkumishinnaga teinud kehtivaid pakkumisi kogusele, jaotatakse võimsus vastavalt nende poolt kogusele enampakkumishinnaga tehtud pakkumistele. Võitnud võrgukasutajad maksavad konkreetse enampakkumise hinna, mis võib olla kindlaks määratud või muutuv, nagu sätestatud artikli 26 lõikes 2, ning mis tahes muud võimalikud tasud, mida kohaldatakse ajal, mil neile jaotatud võimsust on võimalik kasutada.
21. Pärast iga lõppenud enampakkumist avaldatakse enampakkumise lõplikud tulemused, sh jaotatud võimsuste koguhulk ja enampakkumishind. Võitnud võrgukasutajaid teavitatakse neile jaotatava võimsuse kogusest; üksikasjalik teave edastatakse vaid asjaosalistele.
22. Kui pikeneva lõpuga enampakkumine ei ole lõppenud ajaks, mil algab (vastavalt enampakkumiskalendrile) järgmine, sama ajavahemikku hõlmava võimsuse enampakkumine, siis esimene enampakkumine lõpeb ja võimsust ei jaotata. Võimsust pakutakse järgmisel asjaomasel enampakkumisel.
Artikkel 18
Ühtse hinna enampakkumise algoritm
1. Ühtse hinna enampakkumisel on üks pakkumisvoor, milles võrgukasutajad esitavad pakkumise nii hinnale kui ka kogusele.
2. Konkreetse enampakkumise pakkumisvooru käigus võivad võrgukasutajad esitada kuni kümme pakkumist. Iga pakkumist käsitletakse teistest pakkumistest sõltumatult. Pärast pakkumisvooru lõppemist ei saa ülejäänud pakkumisi muuta ega tagasi võtta.
3. Pakkumises märgitakse:
a)
pakkumise esitanud võrgukasutaja isik;
b)
asjaomane ühenduspunkt ja voolusuund;
c)
standardvõimsustoode, mille jaoks võimsust taotletakse;
d)
vastava standardvõimsustoote jaoks taotletava võimsuse kogus;
e)
vastava standardvõimsustoote jaoks minimaalne võimsuse kogus, mille jaotamisega võrgukasutaja on nõus vastavalt asjaomasele algoritmile juhul, kui võrgukasutajale ei jaotata punktis d taotletud kogust;
f)
pakutud hinnad, mis ei ole väiksemad asjaomase standardvõimsustoote suhtes kohaldatavast baashinnast ning mida võrgukasutaja on nõus maksma taotletava võimsuse eest. Baashinnast väiksema hinnaga pakkumisi vastu ei võeta.
4. Ülekandesüsteemi haldur järjestab kõik konkreetse standardvõimsustootega seotud pakkumised vastavalt pakutud hinnale, paigutades esikohale kõrgeima hinnaga pakkumise.
5. Kõik ülejäänud pakkumisvooru lõppemisajal kehtivad pakkumised loetakse siduvaks neile võrgukasutajatele, kellele jaotatakse vähemalt miinimumkogus lõike 3 punkti e kohaselt taotletud võimsusest.
6. Vastavalt lõike 4 kohaselt koostatud pakkumiste pingereale ning kooskõlas lõigetega 7 kuni 10 jaotatakse pakkumistele võimsust nende koha järgi hinna alusel koostatud pingereas. Kõiki pakkumisi, mille alusel võimsust jaotatakse, loetakse edukateks. Pärast võimsuse jaotamist vähendatakse allesjäänud jaotamata võimsust vastava koguse võrra.
7. Kui pärast lõike 6 kohaldamist ja kooskõlas lõikega 9 ületab võimsuse kogus, millele võrgukasutaja esitas pakkumise, allesjäänud jaotamata võimsust (pärast võimsuse jaotamist võrgukasutajatele, kes tegid kõrgemad pakkumised), jaotatakse sellele võrgukasutajale allesjäänud jaotamata võimsusega võrdne võimsus.
8. Kui pärast lõike 7 kohaldamist ja kooskõlas lõikega 9 on kahest või enamast pakkumisest igaühes pakutud hind sama ja selliste pakkumistega taotletakse kokku asjakohast allesjäänud võimsust koguses, mis ületab allesjäänud jaotamata kogust, siis jaotatakse allesjäänud jaotamata kogus võrdeliselt igas sellises pakkumises taotletud kogusega.
9. Kui vastavalt lõigetele 6, 7 või 8 on pakkumisel jaotatav kogus väiksem võimsuse miinimumkogusest vastavalt lõike 3 punktile e, jäetakse pakkumine kõrvale ja see muutub tühiseks ning võimsus jaotatakse korrigeeritud alusel ülejäänud võrdsete pakutud hindadega pakkumiste vahel lõike 8 alusel või (vastavalt asjaoludele) jaotatakse võimsus järgmise hinnaga pakkumisele kooskõlas lõikega 6.
10. Kui vastavalt lõigetele 6, 7, 8 või 9 mis tahes pakkumisel jaotatav allesjäänud kogus on võrdne nulliga, siis rohkem võimsust ülejäänud pakkumistele ei jaotata. Need pakkumised loetakse ebaõnnestunuks.
11. Enampakkumishind määratletakse kui madalaima eduka pakkumise hind, juhul kui nõudlus ületab pakkumise baashinna juures. Kõikidel muudel juhtudel on enampakkumishind võrdne baashinnaga. Võitnud võrgukasutajad maksavad konkreetse enampakkumise hinna, mis võib olla kindlaks määratud või muutuv, nagu sätestatud artikli 26 lõikes 2, ning mis tahes muud võimalikud tasud, mida kohaldatakse ajal, mil neile jaotatud võimsust on võimalik kasutada.
IV PEATÜKK
PIIRIÜLESE VÕIMSUSE ÜHENDAMINE
Artikkel 19
Ühendvõimsustooted
Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid pakuvad ühiselt ühendvõimsustooteid vastavalt järgmistele põhimõtetele:
1)
mõlemal pool ühenduspunkti pakutakse kogu kindlat võimsust ühendvõimsusena mõlemal pool ühenduspunkti olemasoleva kindla võimsuse ulatuses;
2)
ülekandesüsteemi haldurid pakuvad võimsust vastava standardvõimsustoote jaoks reserveerimisplatvormil kooskõlas artikliga 27 ja kooskõlas kohaldatava jaotamismenetlusega, nagu on sätestatud III peatükis;
3)
ühenduspunktiga seotud ülekandesüsteemi haldurite pakutavat ühendvõimsust reserveeritakse ühtse jaotamismenetluse kaudu;
4)
võrgukasutajad järgivad asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite ülekandelepingu(te) kehtivaid tingimusi alates ülekandevõimsuse kohta lepingu sõlmimisest;
5)
kui mis tahes ajavahemikus on ühel pool ühenduspunkti rohkem kindlat võimsust kui teisel pool, siis võib ülekandesüsteemi haldur, kellel on kõige rohkem kindlat võimsust, pakkuda võrgukasutajatele lisavõimsust eraldatud tootena kooskõlas enampakkumiskalendriga ja alljärgnevate eeskirjadega:
a)
kui teisel pool ühenduspunkti on eraldatud võimsust käsitlev ülekandeleping, võib võimsust pakkuda eraldatuna ulatuses, mis ei ületa teisel pool kehtiva ülekandelepingu kohast kogust ja kestust;
b)
kui selline lisavõimsus ei kuulu lõike 5 punkti a reguleerimisalasse, siis võib seda pakkuda maksimaalselt üheks aastaks;
6)
kooskõlas lõikega 5 jaotatud mis tahes eraldatud võimsust võib sellisena kasutada ja registreerida. Sellega võib kaubelda ka järelturul;
7)
kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid loovad ühise registreerimismenetluse eraldatud võimsuse jaoks, andes võrgukasutajatele vahendid oma ühendvõimsuse voogude registreerimiseks ühe registreerimisega;
8)
kohustusi pakkuda ühendvõimsust kohaldatakse ka võimsuse järelturgude suhtes asjakohases ulatuses. Lõike 1 kehtivust piiramata võib esialgselt ühendvõimsusena jaotatud võimsust järelturul edasi müüa vaid ühendvõimsusena;
9)
kui kaks või rohkem ühenduspunkti ühendavad sama kaht kõrvutiasuvat sisend-väljund-süsteemi, pakuvad asjassepuutuvad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid nendes ühenduspunktides olemasolevaid võimsuseid ühes virtuaalses ühenduspunktis. Kui kaasatud on rohkem kui kaks ülekandesüsteemi haldurit, kuna võimsust ühes või mõlemas sisend-väljund-süsteemis turustab enam kui üks ülekandesüsteemi haldur, hõlmab virtuaalne ühenduspunkt kõiki neid ülekandesüsteemi haldureid võimalikult suures ulatuses. Kõikidel juhtudel luuakse virtuaalne ühenduspunkt vaid juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
kogu tehniline võimsus virtuaalsetes ühenduspunktides võrdub või on suurem tehniliste võimsuste summast igas virtuaalseid ühenduspunkte toetavas ühenduspunktis;
b)
kui need aitavad kaasa süsteemi ökonoomsele ja tõhusale kasutamisele, sealhulgas, kuid mitte ainult määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 16 sätestatud eeskirjade rakendamisele.
Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid peavad alustama vajalikke analüüse ning looma toimivad virtuaalsed ühenduspunktid hiljemalt 5 aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
Artikkel 20
Võimsuse ühendamine olemasolevate ülekandelepingute korral
1. Võrgukasutajad, kes on käesoleva määruse jõustumise ajal olemasolevate ülekandelepingute osapooled vastavates ühenduspunktides, peaksid vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 sätetele püüdma kokkulepete teel sõlmida lepingu võimsuse ühendamiseks (edaspidi: ühendamistoiming). Kõnealused võrgukasutajad ja ülekandesüsteemide haldurid peavad tegema aruandeid asjaomastele riiklikele reguleerivatele asutustele kõikide ühendamistoimingute kohta, mille on teinud kõik olemasolevate ülekandelepingute osapooled. Selle põhjal esitab riiklik reguleeriv asutus ametile aruande võimsuse ühendamise edenemise kohta aasta jooksul asjaomases liikmesriigis. Kahe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest avaldab amet aruande võimsuse ühendamises tehtud edusammude kohta.
2. Ülekandesüsteemi haldurid, kes on kehtivate ülekandelepingute osapooled, võivad igal ajal osaleda ühendamistoiminguga seotud aruteludel, kui nad saavad kutse võrgukasutajatelt, kes on kehtivate ülekandelepingute osapooled.
3. Kui vastavad võrgukasutajad on ühendamistoimingus kokku leppinud, teavitavad osavõtjad ühenduspunktiga seotud ülekandesüsteemi haldureid sellisest kavatsetud ühendamistoimingust ilma liigse viivituseta ja toimub asjakohase võimsuse ülekanne. Igal juhul tehakse ühendamistoiminguid asjaomaste kehtivate ülekandelepingute kohaldatavate tingimuste alusel. Kui ühendamistoiming on lõpetatud, käsitletakse asjakohast võimsust ühendvõimsusena.
4. Mingil juhul ei tohi kehtivate lepingute muutmise tulemusena ühendatud võimsusega seotud ühendamistoimingu kestus ületada esialgsete ülekandelepingute kestust.
5. Kogu võimsus ühendatakse esimesel võimalusel. Eraldatud võimsuse suhtes kehtivaid ülekandelepinguid ei saa uuendada, pikendada ega muuta pärast kehtivuse lõppemist. Selline võimsus muutub olemasolevaks võimsuseks alates ülekandelepingute kehtivuse lõppemisest.
V PEATÜKK
KATKESTATAV VÕIMSUS
Artikkel 21
Katkestatavate teenuste jaotamine
1. Ülekandesüsteemi haldurid pakuvad kahesuunalise katkestatava võimsuse päevatoodet ühenduspunktides, kus kindlat võimsust pakuti, kuid see on päev ette välja müüdud. Ühesuunalistes ühenduspunktides, kus tehnilist võimsust pakutakse vaid ühes suunas, pakuvad ülekandesüsteemi haldurid teises suunas katkestatava võimsuse päevatoodet. Ülekandesüsteemi haldurid võivad pakkuda ka pikema kestusega katkestatava võimsuse tooteid.
2. Kui pakutakse katkestatavat võimsust, ei tohi see kahjustada pakutava kindla võimsuse kogust. Ülekandesüsteemi halduritel ei ole lubatud panna kõrvale kindla võimsusena pakkumiseks sobivat võimsust eesmärgiga pakkuda seda katkestatava võimsusena.
3. Päevatoodetest erinevate katkestatava võimsuse toodete pakkumise korral kohaldatakse kindla võimsuse standardtoodete kestusi ka katkestava võimsuse toodete suhtes.
4. Katkestatava võimsuse pakkumise korral jaotatakse seda enampakkumismenetluse kaudu, erandiks on vaid päevasisene katkestatav võimsus.
5. Päevasisest katkestatavat võimsust jaotatakse üleregistreerimismenetluse abil.
6. Päevasisest katkestatavat võimsust jaotatakse ainult siis, kui kindel võimsus - tehniline võimsus või täiendav võimsus - on välja müüdud.
7. Kui enampakkumist korraldatakse päevasisesest tootest pikema kestusega mis tahes katkestatava toote puhul, siis avaldavad ülekandesüsteemi haldurid pakutava katkestatava võimsuse kogused, kui need on teada, enne enampakkumismenetluse algust.
8. Katkestatava võimsuse pakkumise korral jaotatakse see eraldi enampakkumismenetluses pärast seda, kui sama kestusega kindel võimsus on jaotatud, kuid enne lühema kestusega kindla võimsuse enampakkumise algust, erandiks on päevasisene katkestatav võimsus.
9. Katkestatava võimsuse pakkumise korral toimuvad enampakkumismenetlused samade põhimõtete alusel ja vastavalt samadele ajakavadele nagu kindla võimsuse puhul. Katkestatava võimsuse enampakkumistel kohaldatavad täpsed ajakavad täpsustatakse enampakkumiskalendris, erandiks on päevasisene katkestatav võimsus.
Artikkel 22
Minimaalne katkestusest etteteatamise aeg
1. Katkestataval võimsusel on minimaalne katkestusest etteteatamise aeg, mille otsustavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid ühiselt.
2. Vaikimisi kohaldatav minimaalne katkestusest etteteatamise aeg gaasitunni kohta on selle gaasitunni registreerimisest alates neljakümne viie minuti jooksul. Kui kaks ülekandesüsteemi haldurit soovivad lühendada katkestusest etteteatamise aega, peab pädev riiklik reguleeriv asutus ülekandesüsteemi haldurite vahel sõlmitava sellekohase kokkuleppe heaks kiitma.
Artikkel 23
Katkestusprotsessi koordineerimine
Katkestuse algatanud ülekandesüsteemi haldur teavitab asjakohast kõrvutiasuva piirkonna ülekandesüsteemi haldurit. Kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid teavitavad katkestusest mõjutatud võrgukasutajaid esimesel võimalusel, kuid mitte enne teabe usaldusväärsuse kontrollimist.
Artikkel 24
Kindlaksmääratud katkestuste järjestus
1. Kui registreeringute koguhulk ületab gaasi kogust, mis saab läbi teatud ühenduspunkti liikuda, määratakse katkestuste järjestus kindlaks kõnealust katkestatavat võimsust käsitlevate ülekandelepingute ajatempli põhjal. Katkestuse korral on varem jõustuvad ülekandelepingud ülimuslikud hiljem jõustuvate ülekandelepingute suhtes.
2. Kui pärast lõikes 1 kirjeldatud menetluse rakendamist on kaks või rohkem registreeringut katkestuste järjestuses samal positsioonil ja ülekandesüsteemi haldur ei katkesta neid kõiki, vähendatakse neid registreeringuid proportsionaalselt.
3. ELis osutatavate erinevate katkestatava võimsuse teenuste vaheliste erinevuste korvamiseks rakendavad ja kooskõlastavad kõrvutiasuvate piirkondade ülekandesüsteemi haldurid käesolevas artiklis sätestatud ühenduspunkti ühismenetlusi ühenduspunkti alusel.
Artikkel 25
Katkestuste põhjused
Ülekandesüsteemi haldurid lisavad katkestuste põhjused kas otse katkestatava võimsusega seotud ülekandelepingutesse või neid lepinguid reguleerivatesse üldtingimustesse. Katkestuste põhjused võivad olla muu hulgas, kuid mitte ainult, gaasi kvaliteet, rõhk, temperatuur, voolusuunad, kindla võimsusega seotud lepingute kasutamine, hooldustööd, üles- või allavoolu piirangud, kohustus osutada avalikke teenuseid ja ülekoormuse juhtimise korrast tulenev võimsuse haldamine.
VI PEATÜKK
TARIIFID JA VÕIMSUSE RESERVEERIMISPLATVORMID
Artikkel 26
Tariifid
1. Riikliku reguleeriva ameti kehtestatud ja/või heakskiidetud metoodika järgi arvutatud tariifi või riikliku reguleeriva ameti kehtestatud ja/või heakskiidetud tariifi kasutatakse baashinnana kõikidel enampakkumistel, kus pakutakse standardvõimsustooteid kindla ja katkestatava võimsuse jaoks.
2. Võimsuse enampakkumisel kindlaks määratud maksmisele kuuluv hind võib olla kas fikseeritud hind või muutuv hind või see võib sõltuda muudest kohaldatava reguleeriva korraga ettenähtud tingimustest. Fikseeritud hind koosneb enampakkumise ajal kohaldatavast tariifist, millele lisandub enampakkumise tasu. Muutuv hind koosneb kohaldatavast tariifist ajal, mil võimsust saab kasutada, ning sellele lisandub enampakkumise tasu. Ühendtootes sisalduva võimsuse suhtes kohaldatavad tingimused võivad erineda kummalgi pool ühenduspunkti.
3. Käesoleva määruse rakendamiseks kohased tariifitingimused tuleb sobival ajal sätestada ELi ja/või riigi tasandil. Need tingimused peavad võimaldama käesoleva määrusega kehtestatud võimsuse jaotamise mehhanismide nõuetekohast rakendamist ilma kahjulike mõjudeta ülekandesüsteemi haldurite tuludele ja rahavoogudele käesoleva määruse rakendamise tõttu, eelkõige seoses sätetega, mis näevad ette osa võimsusest, sh uuest võimsusest, kõrvalepanemise kooskõlas artikli 2 lõikega 3, artikli 8 lõikega 7 ja artikli 8 lõikega 8 ning artikli 19 lõike 5 punktiga b.
4. Ühendvõimsusest saadud enampakkumise tulud tuleb jagada ühendvõimsusesse võimsust lisavate ülekandesüsteemi haldurite vahel. Ühendvõimsuse baashind on ühendvõimsuses sisalduvate võimsuste baashindade summa. Kogu ühendvõimsuse müügitulu antakse asjaomastele ülekandesüsteemi halduritele pärast iga võimsusega seotud tehingut.
5. Ühendvõimsuse baashinnast saadavad tulud antakse ülekandesüsteemi halduritele võrdeliselt nende ühendvõimsuses sisalduvate võimsuste baashindadega. Ühendvõimsuse enampakkumise hinnast saadavad tulud jagatakse ülekandesüsteemi haldurite vahel vastavalt enne enampakkumisi sõlmitud kokkuleppele, mille on vajadusel heaks kiitnud asjaomane riiklik reguleeriv asutus. Kui enne enampakkumist ei ole kokkulepet sõlmitud, jaotatakse ühendvõimsuse enampakkumise hinnast saadavad tulud ülekandesüsteemi haldurite vahel võrdsetes osades.
6. Riiklikud reguleerivad asutused peavad heaks kiitma üle- ja alakompenseerimise mehhanismid. Kui kohaldatakse hinna ülempiiri, siis peab riiklik reguleeriv asutus heaks kiitma vastavat tariifi ületavatest võimsuse hindadest saadavate tulude kasutamise.
Artikkel 27
Võimsuse reserveerimisplatvormid
1. Käesoleva määruse kohaldamiseks pakuvad ülekandesüsteemi haldurid võimsust ühe või piiratud arvu ühiste veebipõhiste reserveerimisplatvormide abil. Ülekandesüsteemi haldurid võivad hallata selliseid platvorme ise või tellida seda kokkulepitud isikult, kes vajadusel esindab neid suhetes võrgukasutajatega.
2. Ühistes reserveerimisplatvormides kohaldatakse alljärgnevaid reegleid:
a)
kohaldatakse kogu võimsuse pakkumise ja jaotamisega seotud reegleid ja menetlusi kooskõlas III peatükiga;
b)
eesõigus omistatakse kindla ühendvõimsuse pakkumiseks kehtestatavale menetlusele kooskõlas IV peatükiga;
c)
võrgukasutajatele tuleb luua võimalused pakkuda ja hankida järelvõimsust;
d)
reserveerimisplatvormide teenuste kasutamiseks järgivad võrgukasutajad kõiki õigusaktidest ja lepingutest tulenevaid kehtivaid nõudeid, mis võimaldavad neil ülekandelepingu alusel reserveerida ja kasutada võimsust asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite võrgus;
e)
mis tahes ühe ühenduspunkti või virtuaalse ühenduspunkti võimsust on lubatud pakkuda ainult ühe reserveerimisplatvormi kaudu.
3. Ühe või piiratud arvu ühiste reserveerimisplatvormide loomisega soodustatakse ja lihtsustatakse võrgukasutajate jaoks võimsuse reserveerimist ühenduspunktides kogu ELi ulatuses. Selleks korraldab Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest konsultatsioone üldsusega, et teha kindlaks turu vajadused ja eelistused. Konsulteerimismenetlus kestab kuni kuus kuud ning hõlmab ka konsultatsioonitulemuste kohta Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku aruande avaldamist. Aruandes määratletakse variandid turu vajadustele vastava lahenduse loomiseks, võttes arvesse raha- ja ajakulu, et ülekandesüsteemi halduritel või neid esindavatel isikutel oleks võimalik ellu rakendada kõige sobivam variant. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik ja amet aitavad vajaduse korral sellele protsessile kaasa.
VII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 28
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 6 lõike 1 punkti a kehtivust piiramata alustatakse käesoleva määruse kohaldamist 1. novembrist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. oktoober 2013


Input:
COMMISSION REGULATION (EU) 2015/552
of 7 April 2015
amending Annexes II, III and V to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council as regards maximum residue levels for 1,3-dichloropropene, bifenox, dimethenamid-P, prohexadione, tolylfluanid and trifluralin in or on certain products
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council of 23 February 2005 on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin and amending Council Directive 91/414/EEC (1), and in particular Article 14(1)(a), Article 18(1)(b) and Article 49(2) thereof,
Whereas:
(1)
For dimethenamid-P and prohexadione, maximum residue levels (MRLs) were set in Annex II and Part B of Annex III to Regulation (EC) No 396/2005. For 1,3-dichloropropene and bifenox, MRLs were set in Part A of Annex III to that Regulation. For tolylfluanid and trifluralin, MRLs were set in Annex V to that Regulation.
(2)
The non-inclusion of 1,3-dichloropropene in Annex I to Council Directive 91/414/EEC (2) is provided for in Commission Decision 2011/36/EU (3). All existing authorisations for plant protection products containing the active substance 1,3-dichloropropene have been revoked. In accordance with Article 17 of Regulation (EC) No 396/2005 in conjunction with Article 14(1) thereof the MRLs set out for that active substance in Annex III should therefore be deleted. This should not apply to those MRLs corresponding to CXLs based on uses in third countries provided that they are acceptable with regard to consumer safety. Nor should it apply in cases where MRLs have been specifically set as import tolerances.
(3)
For bifenox, the European Food Safety Authority, hereinafter ‘the Authority’ submitted a reasoned opinion on the existing MRLs in accordance with Article 12(1) of Regulation (EC) No 396/2005 (4). It recommended lowering the MRLs for barley grain, oats grain, rye grain and wheat grain. It concluded that concerning the MRLs for sunflower seed and rape seed some information was not available and that further consideration by risk managers was required. As there is no risk for consumers, the MRLs for these products should be set in Annex II to Regulation (EC) No 396/2005 at the existing level or the level identified by the Authority. Those MRLs will be reviewed; the review will take into account the information available within two years from the publication of this Regulation. The Authority concluded that concerning the MRLs for swine (meat, fat, liver, kidney), bovine (meat, fat, liver, kidney), sheep (meat, fat, liver, kidney), goat (meat, fat, liver, kidney), and milk (cattle, sheep, goat) no information was available and that further consideration by risk managers was required. The MRLs for these commodities should be set at the specific limit of determination or at the default MRL as set out in Article 18(1)(b) of Regulation (EC) No 396/2005.
(4)
For dimethenamid-P, the Authority submitted a reasoned opinion on the existing MRLs in accordance with Article 12(2) of Regulation (EC) No 396/2005 in conjunction with Article 12(1) thereof (5). It proposed to change the residue definition. It recommended lowering the MRLs for peanuts, sunflower seed, rape seed, soya bean, pumpkin seeds and sugar beet (root). For other products it recommended keeping the existing MRLs. It concluded that concerning the MRLs for spring onions, lettuce and herbs some information was not available and that further consideration by risk managers was required. As there is no risk for consumers, the MRLs for those products should be set in Annex II to Regulation (EC) No 396/2005 at the existing level or the level identified by the Authority. Those MRLs will be reviewed; the review will take into account the information available within two years from the publication of this Regulation.
(5)
For prohexadione, the Authority submitted a reasoned opinion on the existing MRLs in accordance with Article 12(2) of Regulation (EC) No 396/2005 in conjunction with Article 12(1) thereof (6). It recommended lowering the MRLs for table and wine grapes, strawberries, cane fruit, other small fruit and berries, barley, wheat, hops, swine (meat, fat, liver, kidney), bovine (meat, fat, liver, kidney), sheep (meat, fat, liver, kidney) and goat (meat, fat, liver, kidney). For other products it recommended raising or keeping the existing MRLs.
(6)
The removal of tolylfluanid from Annex I to Directive 91/414/EEC is provided for in Commission Directive 2010/20/EU (7). All existing authorisations for plant protection products containing the active substance tolylfluanid have been revoked.
(7)
For tolylfluanid, the Authority submitted a reasoned opinion on the existing MRLs in accordance with Article 12(1) of Regulation (EC) No 396/2005 (8). It proposed to change the residue definition. It concluded that further consideration by risk managers was required. Taking into account the current scientific and technical knowledge, MRLs should be set at the specific limit of determination or at the default MRL in accordance with Article 18(1)(b) of Regulation (EC) No 396/2005.
(8)
The non-inclusion of trifluralin in Annex I to Directive 91/414/EEC is provided for in Commission Decision 2010/355/EU (9). All existing authorisations for plant protection products containing the active substance trifluralin have been revoked.
(9)
For trifluralin, the Authority submitted a reasoned opinion on the existing MRLs in accordance with Article 12(1) of Regulation (EC) No 396/2005 (10). Taking into account the current scientific and technical knowledge, MRLs for those products should be set at the specific limit of determination or at the default MRL in accordance with Article 18(1)(b) of Regulation (EC) No 396/2005.
(10)
As regards products of plant and animal origin for which neither relevant authorisations or import tolerances were reported at Union level nor CXLs were available, the Authority concluded that further consideration by risk managers was required. Taking into account the current scientific and technical knowledge, MRLs for those products should be set at the specific limit of determination or at the default MRL in accordance with Article 18(1)(b) of Regulation (EC) No 396/2005.
(11)
The Commission consulted the European Union reference laboratories for residues of pesticides as regards the need to adapt certain limits of determination. As regards several substances, those laboratories concluded that for certain commodities technical development requires the setting of specific limits of determination.
(12)
Based on the reasoned opinions of the Authority and taking into account the factors relevant to the matter under consideration, the appropriate modifications to the MRLs fulfil the requirements of Article 14(2) of Regulation (EC) No 396/2005.
(13)
Regulation (EC) No 396/2005 should therefore be amended accordingly.
(14)
In order to allow for the normal marketing, processing and consumption of products, this Regulation should provide for a transitional arrangement for products which have been lawfully produced before the modification of the MRLs and for which information shows that a high level of consumer protection is maintained.
(15)
A reasonable period should be allowed to elapse before the modified MRLs become applicable in order to permit Member States, third countries and food business operators to prepare themselves to meet the new requirements which will result from the modification of the MRLs.
(16)
Through the World Trade Organisation, the trading partners of the Union were consulted on the new MRLs and their comments have been taken into account.
(17)
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Annexes II, III and V to Regulation (EC) No 396/2005 are amended in accordance with the Annex to this Regulation.
Article 2
Regulation (EC) No 396/2005 as it stood before being amended by this Regulation shall continue to apply to products which were lawfully produced before 28 April 2015.
Article 3
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
It shall apply from 28 October 2015.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 7 April 2015.


Input:
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 330/2014
(2014. gada 31. marts),
ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),
ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.
(2)
Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 31. martā


Input:
BESLUIT (EU) 2015/397 VAN DE RAAD
van 5 maart 2015
tot vaststelling van het namens de Europese Unie in het kader van de betrokken comités van de Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties in te nemen standpunt over de voorstellen tot wijziging van de VN-Reglementen nrs. 3, 7, 13, 19, 23, 37, 38, 41,43, 45, 48, 50, 51, 53, 55, 59, 75, 78, 86, 98, 99, 106, 107, 110, 112, 113, 117, 119, 123, 128 en 129, over wijziging 2 van Mondiaal Technisch Reglement nr. 3 van de VN met betrekking tot het remsysteem van motorfietsen en over wijziging 3 van Mondiaal Technisch Reglement nr. 4 van de VN met betrekking tot de wereldwijde certificeringsprocedure voor zware motoren
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 114, in samenhang met artikel 218, lid 9,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig Besluit 97/836/EG van de Raad (1) is de Unie toegetreden tot de Overeenkomst van de Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties (VN/ECE) betreffende het aannemen van eenvormige technische eisen voor wielvoertuigen, uitrustingsstukken en onderdelen die kunnen worden aangebracht en/of gebruikt op wielvoertuigen en de voorwaarden voor wederzijdse erkenning van goedkeuringen verleend op basis van deze eisen („Herziene Overeenkomst van 1958”).
(2)
Overeenkomstig Besluit 2000/125/EG van de Raad (2) is de Unie toegetreden tot de Overeenkomst betreffende de vaststelling van mondiale technische reglementen voor wielvoertuigen, uitrustingsstukken en onderdelen die kunnen worden aangebracht en/of gebruikt op wielvoertuigen („parallelle overeenkomst”).
(3)
Bij Richtlijn 2007/46/EG van het Europees Parlement en de Raad (3) zijn de nationale goedkeuringssystemen van de lidstaten vervangen door een goedkeuringsprocedure van de Unie en is een geharmoniseerd kader vastgesteld met bestuursrechtelijke bepalingen en algemene technische voorschriften voor alle nieuwe voertuigen, systemen, onderdelen en technische eenheden. Met die richtlijn zijn de VN-reglementen als voorschriften voor de typegoedkeuring of als alternatieven voor de wetgeving van de Unie in het EU-typegoedkeuringssysteem opgenomen. Sinds de vaststelling van die richtlijn hebben VN-reglementen de wetgeving van de Unie in het kader van de EU-typegoedkeuring steeds meer vervangen.
(4)
Gezien de opgedane ervaring en de technische ontwikkelingen moeten de voorschriften voor bepaalde elementen of kenmerken die vallen onder de VN-Reglementen nrs. 3, 7, 13, 19, 23, 37, 38, 41, 43, 45, 48, 50, 51, 53, 55, 59, 75, 78, 86, 98, 99, 106, 107, 110, 112, 113, 117, 119, 123, 128 en 129, het Mondiaal Technisch Reglement nr. 3 van de VN met betrekking tot het remsysteem van motorfietsen en het Mondiaal Technisch Reglement nr. 4 van de VN met betrekking tot de wereldwijde certificeringsprocedure voor zware motoren, worden aangepast.
(5)
Het is derhalve wenselijk het standpunt te bepalen dat namens de Unie in het Administratief Comité van de Herziene Overeenkomst van 1958 en in het Uitvoerend Comité van de parallelle overeenkomst moet worden ingenomen over het aannemen van die VN-handelingen,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
Tijdens de zittingen van het Administratief Comité van de Herziene Overeenkomst van 1958 en het Uitvoerend Comité van de parallelle overeenkomst die van 10 tot en met 13 maart 2015 plaatsvinden, zal namens de Unie voor de in de bijlage bij dit besluit opgenomen VN-handelingen worden gestemd.
Artikel 2
Dit besluit treedt in werking op de dag waarop het wordt vastgesteld.
Gedaan te Brussel, 5 maart 2015.