Input:
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014,
valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(2014/885/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 EUROBANK-KONSERNIIN (2), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’ (3), LIITTYVÄT MENETTELYT
(1)
Marraskuun 19 päivänä 2008 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (4). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti EFG Eurobank Ergasias S.A:n (5) pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.
(2)
Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.
(3)
Elokuun 2 päivänä 2010 Kreikan viranomaiset toimittivat Eurobank-konsernia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32789 (2011/PN).
(4)
Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (6). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.
(5)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 3 970 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.
(6)
Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.
(7)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta (”Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös”) (7).
(8)
Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 341 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012.
(9)
Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui pankin osakepääoman korottamiseen, joka oli hyväksytty joulukuussa 2012. Se muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi ja sijoitti lisäksi 528 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”).
(10)
Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.
(11)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen.
(12)
Huhtikuun 16 päivänä 2014 Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Ne ilmoittivat komissiolle myös Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumuksesta taata täysin pankin tuleva pääomapohjan vahvistaminen. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti (9).
(13)
Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.
(14)
Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.
1.2 OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY
1.2.1 Nea Proton Bankiin liittyvä menettely
(15)
Komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen valtiontuesta SA.34488 (2012/C), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille” (10), jäljempänä ’Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’. Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen välisen 1 121,6 miljoonan euron suuruisen rahoitusvajeen rahoittamisesta Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla; ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 250 miljoonan euron suuruisesta peruspääomasta; ja iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 300 miljoonan euron suuruisesta lisäpääomasta, jota ennakoitiin silloin, kun Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös tehtiin. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteiden arvioinnissa. Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvattiin yksityiskohtaisesti Proton Bankia koskeva menettely, Proton Bankin kriisinratkaisu mukaan lukien, Nea Proton Bankin perustaminen, rahoitusvajeen rahoittaminen sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittama peruspääoma.
(16)
Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 1 päivänä elokuuta 2012 lisää pääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 230 miljoonaa euroa.
(17)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
(18)
Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 31 päivänä joulukuuta 2012 lisää osakepääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 35 miljoonaa euroa.
(19)
Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti Nea Proton Bankin myyntiprosessin.
(20)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 12 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle pankin aikomuksesta ostaa Nea Proton Bank. Komissio vastasi tähän 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(21)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa yhdellä eurolla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä 395 miljoonan euron rahasijoituksella.
(22)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle tästä 395 miljoonan euron pääomasijoituksesta Nea Proton Bankiin.
1.2.2 New TT Bankiin liittyvä menettely
(23)
Komissio antoi 6 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen valtiontuesta SA.31155 (2013/C), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New TT Hellenic Postbank S.A.”, jäljempänä ’New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (11). Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemästä 500 miljoonan euron pääomasijoituksesta New TT Hellenic Postbank S.A:han, jäljempänä ’New TT Bank’; ii) Hellenic Postbank S.A:n, jäljempänä ’TT Bank’, toimintojen siirtämisestä New TT Bankiin syntyvän rahoitusvajeen (12) rahoittamisesta 4,1 miljardilla eurolla (13); iii) Kreikan etuoikeutettujen osakkeiden muodossa tekemästä 224,96 miljoonan euron suuruisesta pääomasijoituksesta TT Bankiin Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti; ja iv) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston 0,68 miljardin euron suuruisesta interventiotoimenpiteestä TT Bankille siirrettyjen T Bank S.A:n, jäljempänä ’T Bank’ varojen hyväksi. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustuen arvioinnissa. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt, jotka liittyvät T Bankin kriisinratkaisuun myymällä se TT Bankille ja TT Bankin kriisinratkaisuun New TT Bankin perustamisen avulla.
(24)
Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti New TT Bankin myyntiprosessin.
(25)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksestä myydä New TT Bank pankille ja tämän päätöksen perusteista.
(26)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa 100 prosenttia New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista
(27)
Kreikka esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
2. KUVAUS
2.1 PANKKI JA SEN VAIKEUDET
2.1.1 Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö
(28)
Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008-2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta.
Taulukko 1
Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008-2013
Kreikka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
BKT:n reaalikasvu, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (arvio)
Lähde:
Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin.
Taulukko 2
Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (miljoonaa euroa)
Pankit
Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo
Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo
Kokonaisnimellisarvo
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirja lainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (17) (%)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / kokonaisvarat (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.
(30)
Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (18). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (19). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.
Taulukko 3
Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (miljoonaa euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
(joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset
(kesäkuu 2011)
Kumulatiivinen bruttotappio
Luottoriskiä koskevat ennusteet
Luottotappiovaraukset
(joulukuu 2011)
Sisäisen tulon tuottaminen
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014)
Pääomatarpeet
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.
(31)
Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (20). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (21). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.
(32)
Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (22) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa. Näiden pankkien saamat määrät olivat erityisen suuria vuoden 2012 jälkipuoliskolla.
(33)
Kesäkuussa 2012 pidettyjen vaalien jälkeen talletuskanta alkoi taas kasvaa. Eurojärjestelmän Kreikan pankeille myöntämä kokonaisrahoitus on vähentynyt 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen.
(34)
Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (23). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (24).
(35)
Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen.
(36)
Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti toisen stressitestin arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa.
(37)
Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.
(38)
Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.
(39)
Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (25) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista.
Taulukko 4
Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (miljoonaa euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1)
Luottotappiovaraukset
(kesäkuu 2013) (2)
Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3)
Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (26) (4)
Sisäisen tulon tuottaminen (5)
Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6)
Pääomatarpeet
(7) = (6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Lähde:
Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.
(40)
Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2013 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.
2.1.2 Pankin taloudellinen toiminta
(41)
Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia ja Ukraina). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 17 427 työntekijää, joista noin puolet työskenteli Itä- ja Kaakkois-Euroopassa ja puolet Kreikassa (29).
(42)
Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 7 336 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 781 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (30). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.
(43)
Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot).
Taulukko 5
Eurobankin keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013
Voitot ja tappiot
(miljoonaa euroa)
2010
2011
2012
2013
(mukaan lukien New TT Bank ja Nea Proton Bank niiden ostopäivämäärästä lähtien)
Nettokorkotulot
2 103
2 965
1 461
1 294
Liiketoiminnan tuotot yhteensä
2 730
2 226
1 755
1 587
Liiketoiminnan kulut yhteensä
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Tuotto ennen varauksia
1 450
1 103
703
516
Luottoriskitappiot
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot
-6 012
- 363
Muut tappiot
- 737
- 373
- 522
Nettovoitot/nettotappiot
84
-5 496
-1 440
-1 157
Valikoidut volyymiluvut (miljoonaa euroa)
31. joulukuuta 2010
31. joulukuuta 2011
31. joulukuuta 2012
31. joulukuuta 2013 (New TT Bank ja Nea Proton Bank mukaan lukien)
Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä
53 412
48 094
43 171
45 610
Talletukset yhteensä
41 173
32 459
30 752
41 535
Varat yhteensä
87 188
76 822
67 653
77 586
Oma pääoma yhteensä (31)
6 094
875
- 685
4 523
Lähteet:
2013: Financial results 2013 - Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Financial results 2012 - Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobankin lehdistötiedote, Full Year 2011 Results, s. 5 ja 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 781 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, ja sen lainojen suhde talletuksiin oli 148 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011 samalla, kun 42 prosenttia sen taseesta oli eurojärjestelmän rahoittamaa.
(45)
Vuoden 2013 stressitestissä, jonka tulokset julkaistiin 6 päivänä maaliskuuta 2014, Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 945 miljoonaa euroa. Tässä määrässä oli jo otettu huomioon riskiä vähentävät toimenpiteet eli oletettu, että pankki suorittaisi riskiä vähentäviä toimenpiteitä myyntien muodossa, joiden oletettiin osaltaan vähentävän pääomatarvetta.
(46)
Havaitun 2 945 miljoonan euron pääomatarpeen kattamiseksi pankki ehdotti tehostettuja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, jotka kuitenkin tuottavat yhteensä vain hieman Kreikan keskuspankin pääomatarvetta koskevissa laskelmissaan olettamaa määrää enemmän. Näihin riskiä vähentäviin toimenpiteisiin sisältyi muun muassa lisäomaisuuserien myynti ([…] (33):n myynti, […] prosentin myynti tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä sekä […]:n kiinteistötoimintaan osallistumisen vähentäminen 20 prosenttiin) (34).
(47)
Koska näillä tehostetuilla riskiä vähentävillä toimenpiteillä pystytään kattamaan vain hyvin pieni osa havaitusta pääomatarpeesta, 12 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin lisätä pääomaa 2 864 miljoonalla eurolla. Se tehdään osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä koko pääomakorotuksen kattamiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaa vajeen merkitsemällä jäljelle jäävät uudet osakkeet edellyttäen, että pankin nykyiset huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit muunnetaan ensin osakkeiksi.
2.2 PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT
(48)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa kaksi sitovaa sopimusta, joiden mukaan se ostaa 100 prosenttia Nea Proton Bankin ja New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista.
2.2.1 Nea Proton Bankin osto
Proton Bankin ja Nea Proton Bankin kriisinratkaisu
(49)
Kreikan keskuspankki aloitti 9 päivänä lokakuuta 2011 Proton Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti Proton Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (35).
(50)
Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen perusteella (36) perustettiin Nea Proton Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi ja kaikki Proton Bankin talletukset (vähittäispankkitoimintaan liittyvät talletukset, pankkitalletukset ja valtion talletukset), konttoriverkosto ja tietyt valikoidut varat (laina- ja arvopaperisalkut) siirrettiin sille. Oman pääoman ehtoiset sijoitukset, huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja suuririskiset lainat säilyivät Proton Bankilla. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti Nea Proton Bankiin 250 miljoonaa euroa (37) peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. Nea Proton Bankin avaustase oli noin 3 miljardia euroa.
(51)
Vuoden 2011 lopussa Nea Proton Bankin riskipainotettujen omaisuuserien (38) arvo oli 1,2 miljardia euroa.
Pankin suorittama Nea Proton Bankin osto
(52)
Pankkien kriisinratkaisua koskevassa Kreikan laissa edellytetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston on luovuttava osakkeistaan väliaikaisessa luottolaitoksessa kahden vuoden kuluessa kyseisen väliaikaisen luottolaitoksen perustamisesta tehdyn ministeriön päätöksen tekopäivämäärästä (39). Tämän velvoitteen mukaisesti ja talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa Nea Proton Bankin osakkeiden myynnin. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin (muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin), mutta vain kaksi osapuolta, jotka olivat pankki ja eräs yhdysvaltalainen riskirahasto, jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemän tarjouksen katsottiin olevan Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen ja siten käypä.
(53)
Nea Proton Bankin riskipainotetut omaisuuserät olivat 31 päivänä toukokuuta 2013 kaikkiaan 811 miljoonaa euroa, ja sen omien varojen määrä oli -203 miljoonaa euroa. Samana ajankohtana Nea Proton Bank tarvitsi yhteensä 276 miljoonan euron pääomakorotuksen saavuttaakseen 9 prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden. Pankki osti 1 euron käteissummalla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. Pankki pyysi Kreikan rahoitusvakausrahastoa vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa 395 miljoonalla eurolla, mikä Nea Proton Bankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden nostamiseksi takaisin 9 prosenttiin tarvittavien 276 miljoonan euron vähentämisen jälkeen mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joilla katettaisiin uudet luottotappiovaraukset ja odotettavissa olevat tappiot ennen veroja vuoteen 2016 asti. Myyntiehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Nea Proton Bankin pääomatarpeet ennen transaktion loppuunsaattamista tekemällä 395 miljoonan euron käteissijoituksen.
2.2.2 New TT Bankin osto
TT Bankin ja New TT Bankin kriisinratkaisu
(54)
Kreikan viranomaiset aloittivat 18 päivänä tammikuuta 2013 TT Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti TT Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (40).
(55)
Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen (41) perusteella perustettiin New TT Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi, ja 10,8 miljardin euron omaisuuserät (käteistä, valtion velkasitoumuksia, järjestettyjä lainoja, vähittäispankkitoimintaan liittyviä talletuksia, valtion rahoitusta ja Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja (42)) siirrettiin New TT Bankille. TT Bankissa säilyi netto-omaisuuseriä 1,2 miljardin euron arvosta: ne olivat oman pääoman ehtoisia sijoituksia, järjestämättömiä lainoja, TT:n verosaamisia ja -velkoja sekä erilaisia maksuja. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti New TT Bankiin 500 miljoonaa euroa peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. New TT Bankin avaustase oli pääomasijoituksen jälkeen noin 15,1 miljardia euroa.
Pankin suorittama New TT Bankin osto
(56)
Osana talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisia sitoumuksia Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa New TT Bankin osakkeiden myynnin. Näin se myös täytti velvoitteensa luopua omistamistaan väliaikaisen luottolaitoksen osakkeista kahden vuoden kuluessa tämän perustamisesta. Sen taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin, muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin. Vain neljä Kreikan suurinta pankkia jätti lopulliset tarjoukset, joista parhaana pidettiin pankin tarjousta.
(57)
Pankki oli valmis maksamaan yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen lasketuista kantaosakkeista New TT Bankin ostamiseksi. Merkintäsopimuksen mukaan pankin maksamaa alustavaa vastiketta mukautettaisiin myöhemmin nettoarvon arvioinnin perusteella (43).
(58)
Näin ollen pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 26 päivänä elokuuta 2013 hyväksyttiin pankin osakepääoman lisääminen 425 625 000 eurolla laskemalla liikkeeseen 1 418 750 000 uutta kantaosaketta (44), joiden nimellisarvo oli 0,3 euroa ja tarjoushinta 0,48 euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsi tämän pääomakorotuksen kokonaisuudessaan luontoissuorituksella. Luontoissuorituksena olivat kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamat New TT Bankin osakkeet, joiden kokonaisarvo oli 681 miljoonaa euroa. Tämän transaktion tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,5 prosentista 95,2 prosenttiin.
2.3 TUKITOIMENPITEET
(59)
Pankki sai tukea pääomatukitoimenpiteistä A, B1, B2, B3, B4 ja C ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä L1 ja L2. Proton Bank ja Nea Proton Bank saivat tukea seuraavista toimenpiteistä: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Bank, TT Bank ja New TT saivat tukea toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2.
2.3.1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(60)
Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.
2.3.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(61)
Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (45) myönnetty takauksia 13,9 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla ei ollut lainassa valtion joukkovelkakirjoja. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 1 737 miljoonan euron arvosta sekä 13,6 miljardia euroa Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia.
(62)
Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista ohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan.
2.3.1.2 Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus
(63)
Toukokuussa 2009 pankki sai 950 miljoonan euron (46) pääomasijoituksen (toimenpide A) Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.
(64)
Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta viiden vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeriö korottaa kyseistä kuponkikorkoa mainitusta ajankohdasta lähtien 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).
2.3.2 Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)
(65)
Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko.
(66)
Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (47). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] korkopistettä.
(67)
Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 14,95 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (48), ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 12 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua.
2.3.3 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet
(68)
Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 6
Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt pääomatukitoimenpiteet
1. väliaikaisrahoitus - toukokuu 2012 (miljoonaa euroa)
2. väliaikaisrahoitus - joulukuu 2012 (miljoonaa euroa)
Sitoumuskirje - joulukuu 2012
(miljoonaa euroa)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen - toukokuu 2013 (miljoonaa euroa)
Pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus - huhtikuu 2014 (miljoonaa euroa)
Toimenpide
B1
B2
B3
B4
C
Määrä
(miljoonaa euroa)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(69)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 15-32 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.
(70)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 4,2 miljardilla eurolla.
(71)
Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 3,97 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Pankille siirretyt ERVV:n joukkovelkakirjat olivat ERVV:n vaihtuvakorkoisia velkakirjoja, joiden erääntymisaika oli kuusi ja kymmenen vuotta ja jotka oli laskettu liikkeeseen 19 päivänä huhtikuuta 2012. Komissio totesi jo Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 48 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.
(72)
Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49).
2.3.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(73)
Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä.
(74)
Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 341 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.
2.3.3.3 Joulukuun 21 päivänä 2012 päivätty sitoumuskirje (toimenpide B3)
(75)
Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (toimenpide B3).
(76)
Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (5 839 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan.
2.3.3.4 Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)
(77)
Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 5 839 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’. Tästä syystä pankki laski liikkeeseen 3 789 317 357 uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,54 euroa osakkeelta.
(78)
Samana päivänä yhtiökokous päätti myös, että koko pääomamäärä maksettaisiin Kreikan rahoitusvakausrahastosta luontoissuorituksena ERVV:n joukkovelkakirjoina.
(79)
Tämän seurauksena Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti toukokuussa 2013 pankkiin yhteensä 5 839 miljoonaa euroa kantaosakkeina (toimenpide B4). Tämä määrä vastaa toimenpiteiden B1, B2 ja B3 yhteenlaskettua määrää.
(80)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi pääomakorotukseksi ja sitoumus myöntää lisää pääomatukea (toimenpide B3) pantiin täytäntöön.
(81)
Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Yhtiökokous päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen (51), ja tämän tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,54 euroa osakkeelta.
(82)
Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 98,56 prosenttia. Pankin toteutettua erään toisen velkojen hallintatoimen tämä osuus pieneni kuitenkin 93,55 prosenttiin kesäkuussa 2013 (ks. 2.4.5 kohta). Elokuussa 2013 pankki laski Kreikan rahoitusvakausrahastolle liikkeeseen uusia osakkeita ostaakseen New TT Bankin, ja tämän tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kasvoi 95,23 prosenttiin (52).
2.3.3.5 Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)
(83)
Kreikan keskuspankki julkisti 6 päivänä maaliskuuta 2014 vuoden 2013 jälkipuoliskolla suoritetun stressitestin tulokset. Kreikan keskuspankki totesi, että perusskenaarion mukaan pankin pääomatarve olisi 2 945 miljoonaa euroa vuosina 2014-2016.
(84)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille kirjeen, jossa se totesi aikovansa ja voivansa varautua mahdolliseen Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, mukaisesti toteutettuun osakepääoman korotukseen, jota tarvitaan stressitestissä havaittujen pääomatarpeiden täyttämiseksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään, että jos merkintäajan lopussa yksityisten sijoittajien kysyntä Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvoston kahden riippumattoman arvonmäärityksen perusteella määrittämään hintaan on riittämätöntä, Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee jäljelle jääneet osakkeet edellyttäen, että olemassa olevat pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit ensin muunnetaan osakkeiksi 6 a artiklan mukaisesti.
(85)
Ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2014 Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisen 2 864 miljoonan euron suuruisen osakepääoman korotuksen ja totesi, että tarjoushinta ei voinut olla alempi kuin nimellisarvo, joka oli 0,30 euroa osakkeelta, ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto asettaisi vähimmäishinnan (53).
(86)
Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto nimesi kaksi riippumatonta neuvonantajaa, joiden tehtävänä oli määrittää pankin arvo. Neuvonantajat saivat työnsä päätökseen 10 päivänä huhtikuuta 2014, ja kumpikin ilmoitti tietyn pankin arvoa koskevan vaihteluvälin. Nämä vaihteluvälit ovat huomattavalta osalta päällekkäisiä. Näiden arvonmääritysten perusteella Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvosto määritti 14 päivänä huhtikuuta 2014 hinnan, joka vastaa sitä vähimmäishintaa, jolla pankin uusia osakkeita voidaan tarjota sijoittajille, ja hintaa, jolla se tarvittaessa varautuu osakeantiin (54). Huhtikuun 15 päivänä 2014 se hyväksyi erään sijoituskonsernin, jäljempänä ’keskeinen sijoittaja’ (55) (56), tarjouksen merkitä 1,3 miljardilla eurolla uusia osakkeita hintaan 0,30 euroa osakkeelta.
(87)
Eurobank ilmoitti 24 päivänä huhtikuuta 2014 ostotarjousmenettelyn aloittamisesta hintaan, joka vaihteli 0,30 eurosta 0,33 euroon (57). Jos kysyntää on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi hintaan, joka on korkeampi kuin 0,30 euroa, keskeisen sijoittajan on mukautettava hintansa korkeamman hinnan mukaiseksi tai peruutettava ostomääräyksensä, missä tapauksessa sille maksetaan korvaus. Jos kysyntää yksityisten sijoittajien taholta (keskeinen sijoittaja mukaan luettuna) on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi 0,30 euron hintaan, keskeinen sijoittaja asetetaan etusijalle. Jos kysyntää 0,30 euron hintaan ei ole riittävästi (keskeisen sijoittajan kysyntä mukaan luettuna), huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka muunnetaan uusiksi osakkeiksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuntamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee kaikki merkitsemättömät osakkeet samaan hintaan, joka on siis 0,30 euroa osakkeelta.
2.3.4 Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet
2.3.4.1 Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(88)
Proton Bank ja Nea Proton Bank ovat vuoden 2008 jälkeen saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 7
Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Tuen myöntänyt elin
Tuen suorittamispäivämäärä
Määrä (miljoonaa euroa)
Proton Bankin toiminta
Pr1
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet
Valtio
Toukokuu 2009
80
Pr2
Kreikan valtion joukkovelkakirjojen lainaaminen Kreikan joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä
Valtio
Huhtikuu 2009
78
Pr3
Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan takaustoimenpiteestä
Valtio
Heinäkuu 2010
149,4
Nea Proton Bankin toiminta
NP1
PB:stä NPB:hen siirretty rahoitusvaje
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen (1. osa)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto
9.10.2011
862
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.5.2012
259,6
NP1:n kokonaismäärä
1 121,6
NP2
Osakepääomasijoitukset NPB:hen vuosina 2011 ja 2012
peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
9.10.2011
220
peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
3.2.2012
30
peruspääoma yhtensä
250
Lisäpääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
1.8.2012
230
Lisäpääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
31.12.2012
35
Lisäpääoma yhtensä
265
NP2:n kokonaismäärä
515
NP3
Pääomapohjan vahvistaminen ennen myyntiä Eurobankille
Osakepääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) Proton Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide Pr1)
(89)
Toukokuussa 2009 Kreikka sijoitti 80 miljoonaa euroa Proton Bankiin. Tämä määrä oli noin 4,6 prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.
ii) Proton Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet Pr2 ja Pr3)
(90)
Proton Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Huhtikuussa 2009 Proton Bank sai 78 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja (toimenpide Pr2), ja heinäkuussa 2010 se sai liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3). Valtion takaamat joukkovelkakirjat siirrettiin Nea Proton Bankille kriisinratkaisun päivämääränä, mutta ne peruutettiin 5 päivänä tammikuuta 2012. Kreikan valtion joukkovelkakirjat erääntyivät joulukuussa 2011, eikä niitä uusittu.
2.3.4.1.2 Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) Nea Proton Bankin 1 121,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NP1)
(91)
Proton Bankin kriisinratkaisun yhteydessä Kreikan viranomaiset havaitsivat Nea Proton Bankissa rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 9 päivänä lokakuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 862 miljoonaa euroa Nea Proton Bankille joulukuussa 2011. Kun Kreikan keskuspankki oli 19 päivänä tammikuuta 2012 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 1 121,6 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (58) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (59) mukaisesti jäljelle jääneen 259,6 miljoonan euron määrän 14 päivänä toukokuuta 2012. Näin Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tuella täytettiin tämä rahoitusvaje.
ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset vuosina 2011 ja 2012 (toimenpide NP2)
(92)
Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 250 miljoonaa euroa valtiontukea Nea Proton Bankille peruspääomana (kantaosakkeet). Tuki maksettiin kahdessa erässä 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 3 päivänä helmikuuta 2012.
(93)
Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman - joka oli uusin versio komissiolle Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana ilmoitetusta suunnitelmasta - mukaan Nea Proton Bank tarvitsi 300 miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tämä lisäpääoma tarvittiin osaksi sen vuoksi, että Nea Proton Bank oli kärsinyt tappioita yksityissektorin osallistumisohjelman tuloksena (Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin liittyvät arvonalentumistappiot vuodelta 2011 olivat 146,5 miljoonaa euroa, ja lisäksi vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen tulokseen kirjattiin 22 miljoonaa euroa muita arvonalentumistappioita). Nea Proton Bank tarvitsi lisäpääomaa myös siksi, että menovaraukset olivat vuodesta 2011 vuoteen 2016 nousseet Nea Proton Bankin perustamisajankohtana oletetuista tasoista.
(94)
Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan nämä ennakoidut pääomatarpeet oli määrä kattaa odotettavissa olevalla 285 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2012 ja odotettavissa olevalla 15 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2014. Lopulta Kreikan rahoitusvakausrahasto todellisuudessa sijoitti Nea Proton Bankiin 230 miljoonaa euroa 1 päivänä elokuuta 2012 ja 35 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.
iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset ennen myyntiä Eurobankille (toimenpide NP3)
(95)
Heinäkuun 15 päivänä 2013 tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo sitoutunut sijoittamaan 395 miljoonaa euroa Nea Proton Bankiin (60). Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti 395 miljoonan euron maksun 28 päivänä elokuuta 2013.
2.3.4.2 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(96)
T Bank, TT Bank ja New TT Bank ovat saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä vuoden 2008 jälkeen. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 8
Yleiskatsaus T Bankille ja TT Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä
Tuensaaja
Toimenpide
Kuvaus
Tuen myöntänyt elin
Päivämäärä
Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa)
TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot (61)
T
T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto
Joulukuu 2011
450
T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.2.2013
227
T:n kokonaismäärä
677
TT Bank
TT
Pääomasijoitus
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet
Valtio
Toukokuu 2009
224,96
New TT Bank (omaisuudenhoitoyhtiö)
NTT1
TT:stä NTT:hen siirretty rahoitusvaje
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
29.1.2013
2 730,8
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.6.2013
1 001,7
NTT1:n kokonaismäärä
3 732,6
NTT2
Peruspääomasijoitus
New TT Bankin peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 T Bankille myönnetty tukitoimenpide
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta T Bankille myönnetty 677 miljoonan euron tuki (toimenpide T)
(97)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta rahoitettiin T Bankin toimintojen siirtämisestä TT Bankiin aiheutunut rajoitusvaje, joka vastasi T Bankista TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien käyvän arvon sekä siirrettyjen vastuiden käyvän arvon erotusta. Kreikan keskuspankin 17 päivänä joulukuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 450 miljoonaa euroa (62), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun rahoitusvajetta koskevissa laskelmissa oli päädytty noin 677 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (63) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (64) mukaisesti New TT Bankille 227 miljoonaa euroa 14 päivänä helmikuuta (65) 2013.
2.3.4.2.2 TT Bankille myönnetty tukitoimenpide
TT Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide TT)
(98)
Toukokuussa 2009 TT Bank sai Kreikalta 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen, joka vastasi noin 2,9 prosenttia sen tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. TT Bank sai pääomasijoituksen pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.
2.3.4.2.3 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) New TT Bankin 3 732,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NTT1)
(99)
Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti New TT Bankin rajoitusvajeen, joka vastasi TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien arvon sekä siirrettyjen vastuiden nimellisarvon erotusta. Kreikan keskuspankin 18 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti 29 päivänä tammikuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 2 730,8 miljoonaa euroa (66), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun Kreikan keskuspankki oli päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 3 732,6 miljoonaan euroon (67), Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi Kreikan keskuspankin 21 päivänä toukokuuta 2013 antaman päätöksen mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2013 jäljelle jääneen 1 001,7 miljoonan euron määrän New TT Bankille.
ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankiin tekemät pääomasijoitukset (toimenpide NTT2)
(100)
Kreikan rahoitusvakausrahasto oli New TT Bankin ainoa osakkeenomistaja ja myönsi sille valtiontukea peruspääoman muodossa (kantaosakkeet) 500 miljoonaa euroa.
2.4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA UUSI LIIKETOIMINTAMALLI
(101)
Kreikka toimitti 16 päivänä huhtikuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa selitetään, miten pankki Nea Proton Bankin ja New TT Bankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena aikoo palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.
2.4.1 Kotimaan toiminnot
(102)
Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa. Kun sen ulkomaan toiminnot muodostivat noin 26 prosenttia lainoista vuonna 2010 (68), tämä osuus oli jo vuoden 2012 lopussa laskenut 20 prosenttiin ja pienenee edelleen […] prosenttiin vuoden 2018 loppuun mennessä (69).
(103)
Pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018). Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.
(104)
Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman selvästi ennen New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja. Vuodesta 2010 lähtien pankki on vähentänyt fyysistä läsnäoloaan Kreikassa. Itsenäisenä yksikkönä (kun New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja ei lueta mukaan) se on vähentänyt konttoriensa määrää 564:stä […]:ään kesäkuusta 2008 vuoteen 2014 ja myös kreikkalaista työvoimaansa (joka oli 10 142 työntekijää vuonna 2008 ja 9 037 työntekijää vuonna 2012) (70).
(105)
Rakenneuudistussuunnitelman loppuun saattamiseen mennessä pankki suunnittelee vähentävänsä edelleen konttorien määrää alustavasti 645 konttorista 31 päivänä joulukuuta 2012 […] konttoriin 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä työntekijöiden määrää 12 430 työntekijästä […] työntekijään. Nämä tiedot ovat pro forma -tietoja, joissa on otettu huomioon Nea Proton Bank ja New TT Bank (71).
(106)
Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia […] prosenttia 913 miljoonasta eurosta vuodessa vuonna 2013 (72) […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (73). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosentin rakenneuudistuskauden lopussa, kun se vuonna 2012 oli 60 prosenttia.
(107)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo parantaa rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) odotetaan pienenevän Kreikassa 223 korkopisteestä […] korkopisteeseen vuosina 2012-2018 (74). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksista. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 42,9 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 […] prosenttiin vuonna 2018 (75).
(108)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee […] prosenttiin vuonna 2018 (160 prosentista vuonna 2012 ja 115 prosentista vuonna 2013) (76), ja sen vakavaraisuus paranee niin, että sen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on konsernitasolla […] prosenttia vuonna 2018 (77) (ensimmäistä väliaikaisrahoitusta edeltävän oman pääoman negatiivisen arvon sijasta).
(109)
Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Sekä lainojen myöntämisen että järjestämättä olevien lainojen uudelleenjärjestelyn suhteen parannettujen luottoprosessien lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään arvoltaan alentuneiden vastuiden käsittelyyn perustamalla uusi korjaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on järjestellä uudelleen arvoltaan alentuneet vastuut. Se hyödyntää 30-50:n korjaavista toimista vastaavan johtajan asiantuntemusta (78). Järjestämättömien lainojen osuus nousee konsernitasolla […] prosenttiin vuonna 2015 ([…] prosenttia Kreikan kotimaanmarkkinoiden osalta vuonna 2015 (79)) ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (80) (30 prosenttia Kreikassa ennen velkojen mitätöimisiä). Pankin lainojen arvonalennukset Kreikassa vähenevät 1 652 miljoonasta eurosta vuonna 2013 […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (81) Kreikan talouden elpymisen ansiosta.
(110)
Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta 2015 lähtien. Pankki ennakoi, että konsernitasolla sen tappiot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2015, kun taas sen voitot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2016, […] miljoonaa euroa vuonna 2017 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2018 (82). Sen pääoman tuotto konsernitasolla on […] prosenttia vuonna 2018 (83). Tuottavuuden kasvu perustuu lähinnä Kreikan markkinoihin (pääoman tuotto on […] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa), kun taas […] ja […] tuotot ovat ilmoitettujen tietojen mukaan pienemmät ([…] ja […] prosenttia).
2.4.2 Kansainvälinen pankkitoiminta
(111)
Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Se on jo myynyt tytäryhtiöt Turkissa (Eurobank Tefken) ja Puolassa (EFG Poland). Jäljellä olevan kansainvälisen verkoston kaupallinen vaje, eli tytäryhtiöiden maksamattomien talletusten ja maksamattomien lainojen välinen erotus, joka oli 1,7 miljardia euroa vuonna 2010, on pienentynyt 0,8 miljardiin euroon samalla kun toimintakustannukset vähenivät 9 prosenttia vuosina 2010-2012 (84).
(112)
Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki on etenkin sitoutunut pienentämään kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä. Pankki on myös sitoutunut pienentämään tätä salkkua edelleen 3,5 miljardiin euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsee sijoittaa yli miljardi euroa tulevaan pääomankorotukseen.
(113)
Yksi pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tutkima vaihtoehto tavoitteen saavuttamiseksi on myydä sen toiminnot […]:ssa (85).
(114)
Nämä myynnit muodostivat […] prosenttia pankin ulkomaisesta omaisuudesta 31 päivänä joulukuuta 2012. Näin ollen ulkomaisten omaisuuserien arvo olisi […] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2018, kun kansainvälinen verkosto on keskittynyt […]:aan ja […]:aan.
(115)
Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeiden osalta ja turvata edelleen pankin pääomatilanne.
(116)
Tätä varten pankki aikoo toteuttaa merkittävän kustannusten karsintaohjelman kansainvälisessä verkostossaan […]. Esimerkiksi […]:ssa suljetaan […] konttoria ja työvoimaa vähennetään […] työntekijällä 31 päivästä joulukuuta 2012 […]:ssa sijaitsevan tytäryhtiön myyntiin asti (86).
(117)
Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta 2 miljardista eurosta […] euroon vuosina 2012-2018 (87), samalla kun pääoman tuotto on […] prosenttia ja […] prosenttia vuosina […] ja […].
2.4.3 Muut kuin pankkitoiminnot: vakuutusliiketoiminnan ja kiinteistötoimintojen myynti
(118)
Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Eurobank Propertiesissa alle 35 prosenttiin pääomakorotuksen avulla, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen (88). Pankki luopuu tästä tytäryhtiöstä kokonaan 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.
(119)
Pankki suunnittelee myös myyvänsä vakuutusalan tytäryhtiönsä […] mennessä.
2.4.4 Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos
(120)
Pankki onnistui hankkimaan pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea.
(121)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi huomattavasti osakkeenomistajien osakkeiden arvoa, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 98,56 prosenttia pankin osakkeista, mikä jätti aiemmille osakkeenomistajille vain 1,44 prosentin osuuden. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto otti pankin täysin hallintaansa kesäkuussa 2013. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen.
(122)
Helmikuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan hybridi-instrumentit takaisin yksityisiltä sijoittajilta hinnalla, joka oli 40-50 prosenttia niiden nimellisarvosta. Takaisinostohinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Tarjous hyväksyttiin hintaan, joka oli lähes 50 prosenttia instrumenttien kokonaisnimellisarvosta, mikä transaktion kustannukset huomioon ottaen tuotti pankille 248 miljoonan euron voiton (89).
(123)
Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Pankki tarjosi velkojille mahdollisuuden vaihtaa Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -arvopaperinsa, joiden määrä oli 662 miljoonaa euroa, kantaosakkeiksi nimellisarvolla. Vaihtohinta asetettiin siten, että se vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa merkintähintaa (90). Tarjouksen hyväksymisaste oli 48 prosenttia. Koska Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopaperinsa huonommassa etuoikeusasemassa oleviin instrumentteihin ilman käteisvastiketta, hankitun pääoman määrä oli 317 miljoonaa euroa.
(124)
Huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan varanto väheni näiden kahden takaisinoston tuloksena 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana 1 045 miljoonasta 283 miljoonaan euroon (91).
2.5 KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET
(125)
Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä.
(126)
Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (92).
(127)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (93).
(128)
Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille lisää pääomatukea, elleivät ennakolta määritetyt ehdot täyty. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu huomattavissa määrin kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (94).
(129)
Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki myy vakuutustoimintonsa, kiinteistöalan tytäryhtiönsä sekä joukon arvopapereita ja pienentää pääomasijoitussalkkuaan. Lisäksi pankki ei - tietyin rajoitetuin poikkeuksin - osta sijoituskelvottomia arvopapereita (95).
(130)
Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita, saamaan pankin noudattamaan hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Kreikan lainsäädäntöä sekä luomaan tehokkaan ja asianmukaisen organisaatiorakenteen (96).
(131)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta estetään kaikenlainen syrjintä missä tahansa luottoprosessin vaiheessa ja varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä (97).
(132)
Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (98).
(133)
Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja mainostamiskiellon (99).
(134)
Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.
(135)
Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee varautumisjärjestelyn pankin nykyistä pääomankorotusta varten, Kreikka antoi pääomankorotuksen yhteydessä erillisen sitoumuksen siitä, että se panee täytäntöön Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, säädetyt toimenpiteet. Tämän säännöksen tarkoituksena on jakaa tarvittaessa luottolaitoksen pääoma-alijäämän jäljelle jäävä määrä sen pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien vastuiden haltijoille, ennen kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksia.
3. MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT
3.1 SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(136)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (100) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.
(137)
Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (101). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (102), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.
(138)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja.
(139)
Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.
3.2 SYYT NEA PROTON BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(140)
Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettu 1 122 miljoonan euron tuki (toimenpide NP1) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemät yhteensä 300 miljoonan euron pääomasijoitukset (toimenpide NP2) Nea Proton Bankin hyväksi sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon (103) ja rakenneuudistustiedonannon (104) vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).
(141)
Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat asianmukaisia pelastamistukena.
(142)
Tarpeellisuuden osalta komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmassa esitetty tuki oli tarpeellinen sekä määrän että muodon perusteella, kun taas Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitukset olivat tarpeellisia vain muodon perusteella. Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitusten määrän osalta komissio kuitenkin epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään ja olisiko vain sitä koskeva rakenneuudistus halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Lisäksi Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio totesi, että Nea Proton Bankin kyvyttömyys korvata riittävästi Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama pääomapohjan vahvistaminen herätti epäilyjä siitä, oliko se perustaltaan terve pankki, ja aiheutti tästä syystä perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen.
(143)
Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat oikeasuhteisia pelastamistukena.
(144)
Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, voidaanko pankista tehdä elinkelpoinen yksinään.
(145)
Komissio suhtautui riittävän korvauksen puuttumisen vuoksi epäillen siihen, oliko ehdotettu rakenneuudistus riittävä suhteessa tarvittavan rakenneuudistuksen perusteellisuuteen.
3.3 SYYT NEW TT BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(146)
Komissio aloitti 6 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen toimintojen 4,1 miljardin euron rahoitusvajeen rahoittaminen (toimenpide NTT1), Kreikan rahoitusvakausrahaston 500 miljoonan euron pääomasijoitus New TT Bankiin (toimenpide NTT2), Kreikan pankkien tukiohjelmasta etuoikeutettujen osakkeiden muodossa TT Bankiin tehty 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus (toimenpide TT) ja Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta annettu 0,68 miljardin euron tuki TT Bankille siirrettyjen T Bankin omaisuuserien hyväksi (toimenpide T) sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen määrän rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).
(147)
Komissio katsoi, että sekä toimenpide NTT2 että toimenpide NTT1 olivat asianmukaisia ja tarpeellisia muotonsa perusteella pelastamistukena. Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuudesta sen määrän perusteella komissio, joka epäili, oliko New TT Bank pitkällä aikavälillä itsenäisenä yksikkönä elinkelpoinen, katsoi, että erillinen rakenneuudistus ei ehkä ollut ainoa ja halvin käytettävissä oleva vaihtoehto (105). Molempien toimenpiteiden korvauksien osalta komissio totesi, että rahoitusvajeen kattaminen oli lopullinen kustannus, josta ei aiheutunut korvaavia tuloja tulevaisuudessa ja joka aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen (106).
(148)
Molempien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio katsoi, että toimenpiteet NTT2 ja NTT1 olivat oikeasuhteisia pelastamistukena lyhyellä aikavälillä, mutta New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa se vaati nopeasti toteutettavia toimenpiteitä, joilla rajoitettaisiin kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(149)
Toimenpiteen T sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta komissio oli jo väliaikaisesti hyväksynyt sen 16 päivänä toukokuuta 2012 pelastamistukena T Bankin kriisinratkaisusta antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (107), mutta se ei voinut antaa lopullista hyväksyntää T Bankin TT Bankiin siirrettyjen toimintojen tuelle. Komissio jatkoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä (108) toimenpiteen hyväksymistä pelastamistukena siihen asti, kunnes se tekisi lopullisen päätöksen TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman päivitetystä versiosta.
(150)
Arvioidessaan näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta rakenneuudistustiedonannon kanssa, komissio epäili, pystyisikö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään. Epäilyt perustuivat niiden toimenpiteiden vähäisyyteen, joita New TT Bankin ehdotettiin toteutettavan voiton tuottamiseksi tulevaisuudessa, vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ajoitusta ja työntekijöiden keskuudessa saamaa hyväksymisastetta koskevaan epävarmuuteen, muiden henkilöstökustannuksia vähentävien toimenpiteiden puutteeseen, konttoriverkon rationalisointitoimenpiteiden puutteeseen T Bankin oston jälkeen sekä siitä johtuvaan mahdollisen synergian hyödyntämättä jättämiseen (109).
(151)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa komissio ilmaisi huolensa siitä, oliko silloisten talletusten korkomarginaalien kunnianhimoinen supistaminen ja uusien lainojen korkomarginaalien korottaminen mahdollista toteuttaa ilman, että New TT Bank menettäisi merkittävän määrän asiakkaita, ja antamatta riskiluottoja. Lisäksi komissio suhtautui epäillen siihen, pystyisikö New TT Bank kaksinkertaistamaan yritysluottosalkkunsa suunnitellusti ja, asiantuntemuksen puutteen huomioon ottaen, saavuttamaan suunnitellun nettokorkotulojen vahvan kasvuasteen.
(152)
Tästä syystä komissio katsoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa, että TT Bankin liittäminen suurempaan elinkelpoiseen rahoitusalan yritykseen lisäisi New TT Bankin elinkelpoisuusmahdollisuuksia, koska se mahdollistaisi kustannusten rationalisoinnin, talletusten ja uusien lainojen uudelleenhinnoittelun ja laajemman tuotevalikoiman tarjoamisen.
(153)
Koska New TT Bank hoiti aiemmin TT Bankilla olleet taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna, komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn siitä, tarjosivatko toimenpiteet T ja TT pitkän aikavälin ratkaisun New TT Bankin elinkelpoisuudelle, ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia.
(154)
Vastuunjaon osalta komissio katsoi, että rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä paisutti rakenneuudistuskustannuksia, ja suhtautui siksi epäillen siihen, että valtiontuen määrä oli rajattu välttämättömään. Lisäksi komissio huomautti, että vaikka osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä vastuunjako oli saavutettu - ja se oli luultavasti laajin saavutettavissa oleva vastuunjako - korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. Komissio huomautti myös, että se, että suuri osa syntyneistä tappioista johtui valtion hyväksi tehdystä velkojen mitätöinnistä, oikeutti pienemmän korvauksen (110).
(155)
Kilpailun vääristymisen osalta komissio huomautti että TT Bankin ja T Bankin siirrettyjen toimintojen saama valtava tukimäärä sekä korvauksen puute edellyttivät perusteellista rakenneuudistusta ja New TT Bankin toiminnan vähentämistä markkinoilla. Lisäksi, vaikka tappiot lähinnä johtuivat Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta, komissio huomautti myös, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla, ja katsoi, että tämä kuvasti epätarkoituksenmukaista riskinottoa (111). Lopuksi se huomautti, että vaikka New TT Bank pysyi markkinoilla lähes samaan tapaan kuin TT Bank aiemmin, sen suhteellisen pieni koko ja ulkomaisten toimintojen puute rajoittaisivat kilpailun vääristymistä. Komissio epäili kuitenkin, oliko kohtuuttoman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu riittävästi toimenpiteitä, ja katsoi, että hintajohtajana toimimista koskeva kielto ja muut toimintaa koskevat toimenpiteet saattoivat olla tarpeen (112).
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
ERÄÄN KREIKKALAISEN PANKIN HUOMAUTUKSET
(156)
Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää eikä vastustanut Eurobankin pääomapohjan vahvistamista.
(157)
Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.
5. KREIKAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISISTA TUTKINTAMENETTELYISTÄ
5.1 KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(158)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
5.1.1 Kreikan keskuspankin huomautukset
(159)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.
(160)
Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin.
(161)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.
(162)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.
5.1.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset
(163)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.
(164)
Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.
(165)
Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.
(166)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.
(167)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 165 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.
5.2 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEA PROTON BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(168)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
5.2.1 Kreikan keskuspankin huomautukset
(169)
Kreikan keskuspankki huomautti, että Nea Proton Bank Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamana väliaikaisena luottolaitoksena ei voinut toimittaa pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmaa itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki huomautti, että se seuraa tarkasti Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille laatiman ja komissiolle toimittaman liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varmistaakseen, että Nea Proton Bank voidaan myydä laissa säädetyssä ajassa.
(170)
Kannattavuuden kasvuasteen osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että suurimman osan kasvusta ennakoitiin tapahtuvan vuoden 2013 aikana (jolloin nettokorkotulojen odotettiin nousevan 55,3 miljoonaan euroon, kun ne vuonna 2012 olivat 22,7 miljoonaa euroa) ja että kasvu aiheutuisi lähinnä kokonaiskorkokulujen pienenemisestä ja olisi seurausta kahdesta tekijästä: sellaisten määräaikaistalletusten korontarkistuksesta, joiden tuotto oli yleensä suurempi paremmilla ehdoilla, ja kokonaistalletuskannan vähentämisestä 30 prosentilla vuoden 2012 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi Kreikan keskuspankki korosti sitä, että vuodesta 2013 lähtien nettokorkotuloja kuvaavat luvut kehittyisivät varsin vakaasti eivätkä herättäisi epäilyjä Nea Proton Bankin kyvystä saavuttaa tavoite.
5.2.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset
(171)
Nea Proton Bankin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tarpeellisuudesta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että mahdollisista kriisinratkaisutoimenpiteistä päättää Kreikan keskuspankki ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sääntelyn edellyttämän vähimmäispääoman.
(172)
Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto viittasi kriisinratkaisukehykseen, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank kahden vuoden kuluessa, ja oli samaa mieltä komission kanssa siitä, että Nea Proton Bank voisi olla osa suurempaa ja elinkelpoista yksikköä. Vaikka Nea Proton Bankin rakenneuudistussuunnitelma perustui malliin, jossa sitä käsiteltiin erillisenä yksikkönä, Kreikan rahoitusvakausrahasto selitti, että sen tavoitteena oli helpottaa pankin myyntiä lisäämällä sen houkuttelevuutta sijoittajien kannalta ja parantamalla sen taloudellista tulosta. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että pääomasijoitusten ansiosta Nea Proton Bank pystyi noudattamaan vähimmäisvakavaraisuussuhdetta ja lisäksi parantamaan rahoitusasemaansa ja houkuttelevuuttaan ajatellen mahdollista tulevaa sulautumaa muiden pienten pankkien kanssa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti myös, että lisäpääomasijoitus oli ollut tarpeen yksityissektorin osallistumisohjelmaan liittyneiden arvonalennustappioiden sekä lainojen kasvaneiden menovarausten kattamiseksi.
(173)
Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että Nea Proton Bank oli parantanut rahoituskustannuksiaan ja tallettajien uskollisuutta. Nea Proton Bankin riippuvuus eurojärjestelmästä väheni vuonna 2012, ja pankki oli parantanut likviditeettiasemaansa. Lisäpääomasijoitus oli auttanut alentamaan talletusten korkoja ja parantamaan korkomarginaaleja. Nea Proton Bank oli jo hinnoitellut uudelleen osan lainsalkustaan käyttäen riskiperusteista hinnoittelua ja selvästi rahoituskustannukset ylittäviä korkoja. Lisäksi nettokorkotulojen suunniteltu kasvuaste toteutuisi laajentumalla varovasti yritysmarkkinasegmentillä ja parantamalla salkun laatua.
(174)
Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bank oli vuonna 2012 pienentänyt huomattavasti toimintakustannuksiaan, että sen molemmat tytäryhtiöt lopettaisivat toimintansa, että sen osallistumista vakuutuksenvälittäjäyrityksiin vähennettiin huomattavasti ja että sen kaupankäynti omaan lukuun päättyisi.
(175)
Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bankin pieni osuus Kreikan kaikesta pankkiomaisuudesta sekä se, ettei se harkinnut aggressiivista talletusten vastaanottoa, vähentäisivät kilpailun vääristymistä.
5.3 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEW TT BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(176)
Kreikan valtiovarainministeriö esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
(177)
Toimenpiteen NTT1 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö lisäsi, että New TT Bankiin siirrettyjen varojen ja vastuiden tarkka arvo määriteltiin ulkoisten tarkastajien raportin perusteella lain 3601/2007 63E artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(178)
Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan toinen sopeutusohjelma (toinen tarkistus - toukokuu 2013) edellytti New TT Bankin myymistä kolmannelle osapuolelle viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(179)
Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 korvausten osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka kattaa rahoitusvajeen 31 päivään joulukuuta 2013 asti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta, saa etuoikeuden ennen muita vakuudettomia velkojia siinä tapauksessa, että TT Bankin omistukseen jääneet varat likvidoidaan, ja että vain työntekijöiden vaatimukset saada 50 prosenttia korvauksestaan menevät Kreikan rahoitusvakausrahaston vaateiden edelle. Tästä syystä se huomautti, että näiden varojen likvidoinnin tulos hyödyttää lähinnä Kreikan rahoitusvakausrahastoa ja vähentää näin valtion maksamia kustannuksia.
(180)
New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta valtiovarainministeriö huomautti, että väliaikaisena luottolaitoksena New TT Bank oli myytävä kahden vuoden kuluessa perustamisestaan lain 3601/2007 63E artiklan mukaisesti. New TT Bankin myynti olisi toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti saatava päätökseen viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. Näin varmistettaisiin sen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
6. OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.1 NEA PROTON BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.1.1 Tuen olemassaolo ja määrä
(181)
Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. Kyseisen säännöksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.1.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3)
(182)
Kreikan valtion 80 miljoonan euron pääomasijoitus Proton Bankiin toukokuussa 2009 (toimenpide Pr1), Proton Bankin huhtikuussa 2009 saamat 78 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide Pr2) ja Proton Bankille heinäkuussa 2010 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (113). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.
(183)
Kuten Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa pääteltiin, Nea Proton Bank hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja. Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankia, koska ne edistivät sille siirrettyjen taloudellisten toimintojen, joita muutoin ei enää olisi, vakauttamista ja jatkumista. Tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankiin siirrettyjä taloudellisia toimintoja.
6.1.1.2 Tuen olemassaolo Nea Proton Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NP1)
(184)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 31-37 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NP1, Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki rahoitusvajeen kattamiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa komissio katsoi, että Nea Proton Bank on kyseisen toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.
6.1.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston alkuperäisessä pääomasijoituksessa ja Kreikan rahoitusvakausrahaston vuonna 2012 toteuttamassa lisäpääomasijoituksessa (toimenpide NP2)
(185)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 41-43 kappaleessa komissio on jo todennut, että Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja päätöksen tekoajankohtana ennakoidut Kreikan rahoitusvakausrahaston yhteensä 300 miljoonan euron lisäpääomasijoitukset olivat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 93 kappaleessa mainittiin, mahdollisesta 300 miljoonan euron lisäpääomasta Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi lopulta 265 miljoonaa euroa vuonna 2012, mikä nostaa vuosina 2011 ja 2012 myönnetyn pääomankorotustuen yhteensä 515 miljoonaan euroon (toimenpide NP2).
6.1.1.4 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksessa Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille (toimenpide NP3)
(186)
Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(187)
Pääomasijoituksen myönsi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen siihen käytettiin valtion varoja. Lisäksi toimenpide on luonteeltaan valikoiva, koska pääomasijoitus hyödyttää vain Nea Proton Bankia.
(188)
Toimenpide myös antaa Nea Proton Bankille selvän edun, koska sen avulla pankkitoimintaa voidaan jatkaa. Ilman pääomasijoitusta Nea Proton Bank, jonka pääoma oli pahasti negatiivinen, olisi joutunut konkurssiin. Tässä tilanteessa ei olisi ollut mahdollista myydä Nea Proton Bankia ja liittää se suurempaan yksikköön. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämä 395 miljoonan euron pääomasijoitus päinvastoin mahdollisti Nea Proton Bankin myynnin yhden euron hinnalla. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt toteuttaa pääomapohjan vahvistamista vaan antanut Nea Proton Bankin joutua konkurssiin ja säästänyt näin 395 miljoonaa euroa.
(189)
Nea Proton Bank kilpailee muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen pääomasijoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua.
(190)
Tästä syystä komissio päättelee, että 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Toimenpiteen NP3 tuensaaja
(191)
Kuten edellä johdanto-osan 188 kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo Nea Proton Bankin olevan siihen tehdyn 395 miljoonan euron pääomasijoituksen tuensaaja, koska tuki mahdollisti sen taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa.
(192)
Päätelläkseen, sisältyykö Nea Proton Bankin myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.
(193)
Pankki osti Nea Proton Bankin osakkeet, koska se jätti ainoan hyväksyttävän tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille ja rahoituslaitoksille. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä useisiin pankkeihin, rahoituslaitoksiin ja rahoittajiin, joista vain neljä ilmaisi kiinnostuksensa Nea Proton Bankin ostamiseen, mutta vain kaksi, pankki ja eräs riskirahasto (114), jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemä tarjous oli Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen.
(194)
Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä hyvin moniin pankkeihin ja oli etukäteen asettanut vaatimukset ja aikataulun, joita hyväksyttävissä tarjouksissa oli noudatettava, komissio katsoo, että tarjouskilpailu oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen komissio päättelee, että se voi tarjousmenettelyn perusteella sulkea pois ostajalle myönnetyn tuen mahdollisuuden.
(195)
Pankki maksoi yhden euron ostohinnan, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä. Tämä negatiivinen hinta (ottaen huomioon juuri ennen myyntiä tapahtuneen Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (115), sillä Nea Proton Bankin nettopääoma oli selvästi negatiivinen ja sen odotettiin edelleen kirjaavan tappioita. Komissiolla ei ole mitään syytä uskoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. Tämän tuloksena komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä (116) mukaisesti, että myyntihinta oli markkinahinta ja että pankille annetun tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.
6.1.1.5 Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä
(196)
Johdanto-osan 182-190 kappaleiden perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 sekä NP1, NP2 ja NP3 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea. Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 osalta komissio päättelee, että koska ne auttoivat Proton Bankin myöhemmin Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen jatkumista, niiden voidaan katsoa hyödyttäneen myös Nea Proton Bankia, joka hoitaa kyseisiä toimintoja. Kuten edellä johdanto-osan 184 kappaleessa todettiin, toimenpiteen NP1 edunsaaja on Nea Proton Bank, joka hoitaa Proton Bankin siirrettyjä toimintoja. Lisäksi Nea Proton Bank on myös toimenpiteiden NP2 ja NP3 edunsaaja.
(197)
Tästä syystä komissio päättelee, että Nea Proton Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 2 111,6 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet Pr1, NP1, NP2 ja NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisten valtiontakausten (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi, kuten taulukossa 9 esitetään.
Taulukko 9
Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetystä kokonaistuesta
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Tuen määrä (miljoonaa euroa)
Proton Bankin toiminnot
Pr1
Pääomapohjan vahvistaminen
80
Nea Proton Bankin toiminnot
NP1
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
1 121,6
NP2
Pääomapohjan vahvistaminen
515
NP3
Pääomapohjan vahvistaminen
395
Myönnetty pääomatuki yhteensä
2 111,6
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Proton Bankin toiminnot
Pr2
Joukkovelkakirjojen lainaus
78
Pr3
Takaus
149,4
Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä
227,4
6.1.2 Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(198)
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(199)
Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (117) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (118).
(200)
Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään (119) myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.
(201)
Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot:
a) Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.
b) Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta.
c) Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.
(202)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(203)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (120) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
(204)
Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (121), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 7 luetellut toimenpiteet.
6.1.3 Tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointi vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon perusteella
6.1.3.1 Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa
(205)
Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä.
6.1.3.2 Toimenpiteiden NP1 ja NP2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(206)
Komissio hyväksyi toimenpiteet NP1 ja NP2 pelastamistukena Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä. Kuten johdanto-osan 142 kappaleessa mainittiin, komissio kuitenkin esitti epäilynsä toimenpiteen NP2 määrän tarpeellisuudesta siltä osin, kykenisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja piti siksi kyseenalaisena, oliko tämä erillisen yksikön malli halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Nämä ongelmat ratkaistiin Nea Proton Bankin myynnillä pankille 15 päivänä heinäkuuta 2013. Koska Nea Proton Bank myytiin avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pankille, pankin maksama hinta katsotaan markkinahinnaksi. Näin ollen valtion ennen myyntiä sijoittaman pääoman määrä oli tarpeen myynnin onnistumiseksi. Nea Proton Bankin liittäminen pankin toimintoihin ratkaisee Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevat ongelmat pankin komissiolle toimittaman rakenneuudistussuunnitelman perusteella.
6.1.3.3 Toimenpiteen NP3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.1.3.3.1 Asianmukaisuus
(207)
Toimenpiteen NP3, joka oli Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 395 miljoonan pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille, asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen, koska se auttoi säilyttämään Nea Proton Bankin toiminnot. Näitä toimintoja ei olisi voitu jatkaa ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska Nea Proton Bankin oman pääoman arvo oli negatiivinen, kun se myytiin pankille, ja se kirjasi edelleen tappioita. Mikään pankki ei olisi ostanut Nea Proton Bankia ennen edeltävää pääomapohjan vahvistamista. Näin ollen toimenpiteellä varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen pelastamistukena.
6.1.3.3.2 Tarpeellisuus
(208)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(209)
Kuten Kreikan keskuspankki totesi 19 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, Nea Proton Bankin selvitystilaan joutuminen olisi voinut levitä käynnistäen uuden järjestelmäkriisin ja heikentäen pankkijärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta, joka oli vähän aiemmin palautettu, kun pääomapohjan vahvistamisprosessi oli saatu päätökseen. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteen NP3 tarpeellisuutta.
(210)
Toimenpiteen laajuudesta voidaan todeta, että 395 miljoonan euron määrä määritettiin avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Pankki oli tehnyt Nea Proton Bankin due diligence -tarkastuksen. Pankin tarjous, joka edellytti Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamista 395 miljoonalla eurolla, oli laskettu siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen 9 prosentin vähimmäisosuus täyttyisi ja tarjous mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joita tarvittiin odotettavissa olevien luottotappioiden ja ennen veroja kirjattavien tappioiden kattamiseksi vuoteen 2016 asti. Komissio päättelee, että 395 miljoonan euron tuki oli tarpeellinen.
(211)
Tuesta maksetun korvauksen osalta voidaan todeta, että koska myyntihinta oli yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa takaisin rahaa. Sen panos on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee Nea Proton Bankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.
(212)
Näin ollen toimenpide on sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellinen pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.
6.1.3.3.3 Oikeasuhteisuus
(213)
Komissio huomauttaa, että Nea Proton Bankin tultua sulautetuksi pankkiin sen taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan nämä taloudelliset toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin merkille Nea Proton Bankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous Nea Proton Bankista. Lisäksi Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot integroidaan niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkaa. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.
6.1.3.3.4 Päätelmä toimenpiteen NP3 yhteensopivuudesta vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(214)
Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide NP3 on asianmukainen, tarpeellinen ja, kun otetaan huomioon Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot nyt sisältävän pankin suunniteltu perusteellinen rakenneuudistus, oikeasuhteinen tavoiteltuun päämäärään nähden.
6.1.4 Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
(215)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60, 61, 78 ja 79 kappaleessa komissio totesi toimenpiteistä NP1 ja NP2, että Nea Proton Bank ei todennäköisesti pystyisi korvaamaan saamaansa valtiontukea, ja korosti, että korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen. Johdanto-osan 211 kappaleessa komissio totesi toimenpiteen NP3 korvauksen osalta, että koska Nea Proton Bankin myyntihinnaksi on asetettu yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei voi periä takaisin mitään juuri ennen myyntiä sijoitetuista 395 miljoonasta eurosta (toimenpide NP3). Lisäksi Kreikka ei voi periä takaisin mitään toukokuussa 2009 saamistaan etuoikeutetuista osakkeista, koska niihin liittyvät oman pääoman ehtoiset vastuut jäivät selvitystilaan asetettuun Proton Bankiin. Tästä syystä komissio päättelee, että korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.1.4.1 Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla
(216)
Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa tällaisia elinkelpoisuutensa menettäneitä toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana.
(217)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio epäili vakavasti, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä se johonkin suureen rahoitusyhteisöön.
(218)
Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti pankkisektoria oli vakautettava edelleen, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(219)
Kuten 7.5.2 kohdassa todettiin, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että Nea Proton Bank on täysin integroitu pankkiin ja katoaa markkinoilta erillisenä kilpailijana, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen.
6.1.4.2 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(220)
Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen siihen, oliko rakenneuudistuskustannukset rajoitettu välttämättömään. Nämä epäilykset johtuivat siitä huomiosta, että Nea Proton Bank ei voinut palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan erillisenä yksikkönä ilman suuria kustannuksia. Nea Proton Bankin liittäminen pankkiin, joka on suurempi yksikkö toimivine tietotekniikkainfrastruktuureineen ja riskinhallintarakenteineen, ratkaisee tämän ongelman. Pankin myynti auttaa osaltaan rakenneuudistuskustannusten rajoittamista välttämättömään.
(221)
Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien kattamasta rakenneuudistuskustannusten osuudesta komissio totesi jo Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty Nea Proton Bankiin, vaan ne säilyivät Proton Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.
6.1.4.3 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(222)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”
(223)
Tuen määrän osalta komissio panee merkille, että pääoman muodossa saadun tuen kokonaismäärä on 2 111,6 miljoonaa euroa (Pr1, NP1, NP2, NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisen valtion maksuvalmiustuen (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi. Toimenpide Pr1 vastasi noin 4,6:ta prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpide NP1, Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen aiheuttaman rahoitusvajeen rahoittaminen, vastasi noin 36:ta prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä vuoden 2010 lopussa tai 84:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemä peruspääomasijoitus, joka oli osa toimenpidettä NP2, vastasi noin 18,8:aa prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Lisäpääomasijoitukset, jotka olivat osa toimenpidettä NP2, vastasivat noin 34,2:ta prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä joulukuuta 2012 toimitettujen tietojen perusteella (122)). Kuten Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todettiin, toimenpiteet NP1 ja NP2 vastasivat yli 50:tä prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä tai yli 130:tä prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ennen myyntiä pankille tehty pääomasijoitus, eli toimenpide NP3, vastasi noin 48,7:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä toukokuuta 2013 toimitettujen tietojen perusteella). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan voimakasta supistamista.
(224)
Niiden markkinoiden osalta, joilla Nea Proton Bank toimi, komissio huomautti Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 kappaleessa, että Proton Bank oli hyvin pieni pankki (sen markkinaosuus oli noin 1 prosentti Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta) ja näin ollen Nea Proton Bankiin siirretyt Proton Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, Nea Proton Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää rajallisena.
(225)
Lisäksi Nea Proton Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen Nea Proton Bankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi ja se integroitiin täysin pankkiin.
(226)
Komissio päättelee, että koska Nea Proton Bank oli kooltaan pieni, myyntimenettely oli avoin ja Nea Proton Bank ei jatka toimintaansa erillisenä kilpailijana, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta.
6.1.4.4 Päätelmä yhteensopivuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(227)
Edellä johdanto-osan 216-226 yllä kappaleessa esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että Nea Proton Bankin myynnillä ja sen liittämisellä pankkiin varmistetaan Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.
(228)
Näin ollen kaikki taulukossa 7 luetellut tukitoimenpiteet on todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.
6.2 NEW TT BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.2.1 Tuen olemassaolo ja määrä
(229)
Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
6.2.1.1 Tuen olemassaolo T Bankin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide T)
(230)
T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 26-32 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide T eli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki TT Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamiseksi on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa komissio katsoi, että TT Bankiin siirretyt T Bankin taloudelliset toiminnot ovat valtiontuen tuensaaja, koska niiden olemassaolo jatkui saadun tuen ansiosta.
6.2.1.2 Tuen olemassaolo pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä TT Bankille myönnetyssä pääoman vahvistamisessa (toimenpide TT)
(231)
Kreikan valtion 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus TT Bankiin (toimenpide TT) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa (123). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Näin ollen toimenpide TT oli TT Bankille myönnettyä tukea.
(232)
Kuten komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 98 kappaleessa, New TT Bank hoitaa aiemmin TT Bankin suorittamat taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna.
6.2.1.3 Tuen olemassaolo New TT Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NTT1)
(233)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 53-57 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT1, Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki New TT Bankin rahoitusvajeen kattamiseksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 54 kappaleessa komissio katsoi, että New TT Bank on toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa TT Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.
6.2.1.4 Tuen olemassaolo peruspääomasijoituksessa (toimenpide NTT2)
(234)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 49-52 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT2, Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 500 miljoonan euron peruspääomasijoitus New TT Bankin hyväksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
6.2.1.5 Pankille New TT Bankin ostajana myönnetyn tuen olemassaolo
(235)
Pankki osti New TT Bankin osakkeet avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Kreikan viranomaisilta 15 päivänä heinäkuuta 2013 saatujen tietojen mukaan taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin ulkomaisiin ja kreikkalaisiin pankkeihin ja sijoittajiin, mutta vain Kreikan neljä suurinta pankkia tekivät lopulliset tarjoukset. Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä suureen määrään pankkeja, komissio päättelee, että tarjousmenettely oli avoin ja syrjimätön. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon tarjotun vastikkeen määrä ja tyyppi.
(236)
Tarkemmin sanottuna pankki suostui maksamaan Kreikan rahoitusvakausrahastolle yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden muodossa. Toiseksi korkein tarjous oli 500 miljoonan euron suuruinen käteistarjous. Se oli siis 26,58 prosenttia pienempi kuin pankin tarjous. Kreikan keskuspankin 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämän kirjeen mukaan kotimaisten pankkien tekemiä käteistarjouksia ei voitu ottaa huomioon, mikäli kyseinen pankki yhä oli riippuvainen eurojärjestelmän rahoituksesta, eikä varsinkaan, jos se sai maksuvalmiusapua. Näin ollen toiseksi korkein tarjous ei täyttänyt Kreikan keskuspankin vaatimuksia.
(237)
On myös syytä huomata, että myyntisopimuksen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 1 418,75 miljoonaa uutta pankin kantaosaketta, joiden tarjoushinta oli 0,48 euroa osakkeelta (124). Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,55 prosentista 95,23 prosenttiin.
(238)
Tästä syystä komissio päättelee, että osto ei ollut ostajalle myönnettyä tukea.
6.2.1.6 Päätelmät tuen olemassaolosta
(239)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet T, TT, NTT1 ja NTT2 ovat kaikki valtiontukea. Toimenpiteen T osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti T Bankin toimintoja, koska ne siirrettiin TT Bankiin ja myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteen TT osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti TT Bankin toimintoja, jotka siirrettiin myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 tuensaaja on New TT Bank.
(240)
Näin ollen komissio päättelee, että T Bankin taloudelliset toiminnot, joita hoiti TT Bank ja myöhemmin New TT Bank, ovat hyötyneet 677 miljoonan euron pääomankorotustuesta ja että New TT Bankin hoitamat TT Bankin toiminnot ovat hyötyneet pääomatuen muodossa annetusta 4 457,96 miljoonan euron suuruisesta pääomatuesta (toimenpiteet TT, NTT1 ja NTT2).
Taulukko 10
Yleiskatsaus T Bankille, TT Bankille ja New TT Bankille myönnetystä kokonaistuesta
Tuensaaja
Toimenpide
Kuvaus
Tuen määrä (miljoonaa euroa)
T Bankin toiminnot
T
T:stä TT:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
677
TT Bankin toiminnot
TT
Pääomapohjan vahvistaminen
224,96
New TT Bankin toiminnot
NTT1
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
3 732,6
NTT2
Peruspääoma
500
6.2.2 Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(241)
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(242)
Kuten johdanto-osan 199 ja 200 kappaleessa selitettiin, Kreikan pankeille myönnettyjen tukitoimien arvioinnin oikeusperustan olisi tällä hetkellä oltava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.
(243)
Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yhdenmukaisuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(244)
Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(245)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (125) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
(246)
Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (126), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 8 luetellut toimenpiteet.
6.2.3 Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.2.3.1 Toimenpiteen T yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(247)
Toimenpiteen T osalta komissio katsoi T Bankia koskevassa päätöksessään, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimukset, ja päätti, että se soveltui sisämarkkinoille rahoitusvakauteen liittyvistä syistä kuuden kuukauden ajan kyseisen päätöksen tekemisestä. Kreikan viranomaiset eivät toimittaneet päivitettyä TT Bankin rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa olisi otettu huomioon T Bankin toimintojen liittäminen TT Bankiin ennen tämän kuuden kuukauden ajanjakson päättymistä. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 83 kohdassa komissio kuitenkin katsoi, että tämä laiminlyönti oli ymmärrettävä, koska tällä välin oli tehty päätös TT Bankin kriisinratkaisusta. Koska Kreikan viranomaiset toimittivat New TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman tammikuussa 2013 ja päivitetyn suunnitelman maaliskuussa 2013 ja molemmissa käsitellään T Bankista TT Bankiin siirrettyjä toimintoja, komissio hyväksyi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessään toimenpiteen T väliaikaisesti pelastamistukena siihen asti, kunnes lopullinen päätös toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2 tehtiin.
6.2.3.2 Toimenpiteen TT yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa
(248)
Marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä (127) komissio jo päätteli, että toimenpide TT, joka myönnettiin toukokuussa 2009 Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, on vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa yhteensopivaa pelastamistukea. Tässä päätöksessä ei viitattu pääomapohjan vahvistamista koskevaan tiedonantoon, jota ei silloin ollut vielä hyväksytty.
6.2.3.3 Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(249)
Komissio on jo väliaikaisesti hyväksynyt toimenpiteet NTT1 ja NTT2 pelastamistukena New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä.
6.2.4 Tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.2.4.1 Tuen asianmukaisen korvauksen puute on otettava huomioon rakenneuudistustiedonannon mukaisessa arvioinnissa
(250)
T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto ja Kreikan rahoitusvakausrahasto eivät todennäköisesti pysty perimään takaisin lainkaan varoja ja että T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen vastaa tästä syystä avustusta. Lisäksi, kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa pääteltiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto saattoi odottaa perivänsä takaisin vain osan 500 miljoonan euron peruspääomasijoituksestaan (toimenpide NTT2). Komissio huomautti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa mitään korvausta TT Bankista New TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen kattamisesta (toimenpide NTT1) ja että on hyvin epätodennäköistä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa perittyä takaisin edes osan näistä 3,7 miljardista eurosta. Lopuksi komissio huomauttaa, että valtio ei mitä todennäköisimmin saa perittyä takaisin mitään määrää toimenpiteestä TT, sillä sen oman pääoman ehtoiset vastuut, jotka liittyivät toukokuussa 2009 liikkeeseen laskettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin, säilyivät TT Bankissa, joka asetettiin selvitystilaan.
(251)
Kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 ja 102 kappaleessa todettiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.2.4.2 New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla
(252)
Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista.
(253)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 3.2.4.1 kohdassa komissio esittää vakavia epäilyjä siitä, pystyykö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä ja saavuttamaan suunnitellun tuoton kasvun. Lisäksi se huomautti, että New TT Bank oli toteuttanut vain niukasti toimenpiteitä voiton tuottamiseksi ja että se ei ollut toteuttanut lainkaan toimenpiteitä henkilöstökustannusten vähentämiseksi ja konttoriverkon rationalisoimiseksi. Komissio myös viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä New TT Bank johonkin suureen rahoitusyhteisöön.
(254)
Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi New TT Bankin myynti oli talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti ensisijainen toimi, kun otetaan huomioon yleinen etu ja rahoitusvakaus sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston varojen suojeleminen.
(255)
Kuten 7.5.2 kohdassa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että New TT Bankin toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana päättyy. New TT Bankin ja pankin välinen toiminnallinen sulautuma saatiin päätökseen 14 päivänä huhtikuuta 2014. ”Hellenic Postbank” -nimellä tunnettua konttoriverkkoa supistetaan (pankki aikoo säilyttää ”Hellenic Postbank” -nimen tiettyjen konttorien osalta, kun taas ”T Bank” -nimeä ei säilytetä ja ”T Bank” -konttoriverkko suljetaan lähes kokonaan), ja sen taustatoiminnot ja muut päätoimipaikan toiminnot integroidaan toiminnallisesti täysin pankkiin. Komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että riittämättömän korvauksen edellyttämä perusteellinen rakenneuudistus saadaan toteutettua.
6.2.4.3 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(256)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa komissio oli huolissaan siitä, paisuttiko New TT Bankin rakenneuudistus erillisenä yksikkönä rakenneuudistuskustannuksia. Tähän ongelmaan vastattiin vapaaehtoisella eläkkeellesiirtymisjärjestelyllä (128), jonka New TT Bank toteutti erillisenä yksikkönä heinäkuussa 2013, sekä New TT Bankin myynnillä pankille. Tarkemmin sanottuna konttoriverkon rationalisointi, T Bankin täysimääräinen integrointi ja New TT Bankin täysimääräinen toiminnallinen integrointi pankkiin rajoittavat rakenneuudistuskustannukset välttämättömään.
(257)
Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien osallistumisesta vastuunjakoon komissio totesi jo New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty New TT Bankiin vaan ne säilyivät TT Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.
(258)
Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu välttämättömään ja että riittävä osallistuminen vastuunjakoon on saavutettu. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa jo pääteltiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa kuitenkin perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.2.4.4 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(259)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”
(260)
Tuen määrän osalta komissio muistuttaa huomauttaneensa New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa, että New TT Bank on saanut 4,6 miljardia euroa tukea (toimenpiteet NTT1 ja NTT2) ja että tämä tuki on yli 70 prosenttia TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä ja yli 90 prosenttia New TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Komissio huomautti lisäksi, että TT Bank (joka on se oikeushenkilö, joka aiemmin suoritti New TT Bankin hoitamat tehtävät) oli aiemmin saanut tukea Kreikan pankkien tukiohjelmasta (129). TT Bank sai ensimmäisen, 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen etuoikeutettujen osakkeiden muodossa (toimenpide TT). Kyseinen tuki vastasi 2,9:ää prosenttia sen silloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Lisäksi T Bankin kriisinratkaisun jälkeen TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot saivat kriisinratkaisutukea lähes 678 miljoonaa euroa (toimenpide T), mikä vastasi 37,7:ää prosenttia T Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sulautuman viitepäivämääränä (31 päivänä maaliskuuta 2011). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puuttumisen kanssa edellyttävät perusteellista rakenneuudistusta.
(261)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa komissio toisaalta huomautti olosuhteista, joissa tuki myönnettiin. Tarkemmin sanottuna huomattava osa TT Bankin viime vuosina kirjaamista tappioista ei näytä johtuvan riskinotosta, vaan Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta. Komissio havaitsi myös, että kotitalouksien ja yritysten luototuksesta aiheutuneet suuret luottotappiot johtuivat lähinnä poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen näyttää tämän vuoksi olevan vähäistä. Komissio huomautti kuitenkin, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla ja että tämä oli osoitus epätarkoituksenmukaisesta riskinotosta.
(262)
Kuten edellä on todettu, New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana, joka päättää toimistaan erillisenä yksikkönä, päättyy. Pankin rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamukseen, jonka mukaan New TT Bank integroidaan täysin, vaikka pankki aikoo jatkaa ”Hellenic Postbank” -nimen käyttöä eräiden konttorien ja tuotteiden osalta.
(263)
Niiden markkinoiden osalta, joilla New TT Bank toimi, komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, että TT Bank oli Kreikassa keskikokoinen pankki (noin 6 prosenttia talletuksista) ja näin ollen New TT Bankiin siirretyt TT Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.
(264)
”Hellenic Postbank” -konttoriverkoston suunniteltu pienentäminen, jossa karsitaan noin 50 konttoria (130) 196:sta, vahvistaa edelleen johdanto-osan 263 kappaleessa esitettyä arviota, jonka mukaan New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.
(265)
Lisäksi New TT Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa ja syrjimättömässä huutokaupassa.
(266)
Huomattava osa tukitoimenpiteistä NTT1 ja NTT2 tarvittiin valtion hyväksi (yksityissektorin osallistumisohjelman muodossa) toteutetun velan mitätöinnin ja poikkeuksellisen pitkän taantuman vuoksi pikemmin kuin epäasianmukaisen antolainaustoiminnan seurauksena. Lisäksi New TT Bankin toiminnat olivat kooltaan pieniä, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana lakkaa. Tästä syystä komissio päättelee, että tuen hyvin suuresta määrästä ja valtiontuen asianmukaisen korvauksen puuttumisesta huolimatta kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.
6.2.4.5 Päätelmä tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(267)
Komissio päättelee, että New TT Bankin myynnillä pankille ja siihen liittyvällä rakenneuudistuksella varmistetaan, että New TT Bank on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, että tuki on rajattu välttämättömään ja ettei kilpailu vääristy kohtuuttomasti.
(268)
Kaikki taulukossa 8 luetellut tukitoimenpiteet olisi todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.
7. PANKILLE MYÖNNETYN TUEN ARVIOINTI
7.1 TUEN OLEMASSAOLO JA MÄÄRÄ
(269)
Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo.
7.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(270)
Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (131) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Takausten määrä 15 päivänä huhtikuuta 2011 oli 13 600 miljoonaa euroa, ja se oli noussut 13 932 miljoonaan euroon 30 päivänä marraskuuta 2013. Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea.
7.1.1.2 Pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)
(271)
Jo marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä Kreikan pankkien tukiohjelmasta komissio totesi, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 950 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina, mikä määrä on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (132).
(272)
Vuonna 2010 Kreikka teki useita muutoksia näiden etuoikeutettujen osakkeiden teknisiin parametreihin. Koska nämä muutokset lisäävät valtion saamaa korvausta nostamalla automaattisesti kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta viiden vuoden kuluessa, komissio päättelee, että teknisten parametrien muutokset eivät anna mitään etua pankille eivätkä siten ole uutta valtiontukea.
7.1.2 Tuen olemassaolo valtion takaamassa maksuvalmiusavussa (toimenpide L2)
(273)
Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, se on valtiontukea.
(274)
Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin tämä toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiustuki antaa sille edun. Koska maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(275)
Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 12 miljardia euroa.
7.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahastosta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(276)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 kohdassa komissio on jo päätellyt, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 3 970 miljoonaa euroa.
7.1.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(277)
Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa selitettiin.
(278)
Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin pääomaosuuden tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja lisäksi 1 prosentin maksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin vastaavien markkinoilla olevien pääomainstrumenttien tuottama vastike, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se on luonteeltaan valikoiva.
(279)
Toimenpiteen B2 seurauksena pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä johti kilpailun vääristymiseen. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B2 vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(280)
Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 1 341 miljoonaa euroa.
7.1.3.3 Sitoumuskirje (toimenpide B3)
(281)
Toimenpiteellä B3 Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään lisäpääoman, joka tarvittiin pankin pääomapohjan vahvistamiseen siihen määrään, jota Kreikan keskuspankki vaati vuoden 2012 stressitestin puitteissa. Rahoitusvakausrahasto saa varansa valtiolta. Tästä syystä komissio päättelee, että kirjeellä sidotaan valtion varoja. Olosuhteet, joissa Kreikan rahoitusvakausrahasto voi myöntää tukea rahoituslaitoksille, on määritelty ja rajattu tarkasti lainsäädännössä. Näin ollen kyseisten valtion varojen käyttö on katsottava valtion toimenpiteeksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään jopa 528 miljoonaa euroa lisäpääomaa.
(282)
Sitoumuskirje antoi pankille edun, koska se vakuutti tallettajat siitä, että pankki pystyisi hankkimaan koko sen pääomamäärän, joka sen oli hankittava, toisin sanoen että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntäisi pääoman, jos pankki ei onnistuisi hankkimaan sitä markkinoilta. Sitoumus myös helpottaa yksityisen pääoman hankintaa markkinoilta, koska sijoittajat vakuuttuvat siitä, että jos pankki ei saa hankittua osaa pääomasta markkinoilta, Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sen. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut tällaiseen sitoumukseen ennen kuin pääomapohjan vahvistamisen ehdot olisivat olleet tiedossa, ja tuona ajankohtana pankki oli suljettu pois pääomamarkkinoilta.
(283)
Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla rahoitusmarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B3 todennäköisesti vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.
(284)
Näin ollen toimenpide B3 on tukea ja Kreikan viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena 27 päivänä joulukuuta 2012.
7.1.3.4 Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)
(285)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella (toimenpide B4) ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) sekä sitoumuskirje (toimenpide B3) muunnettiin pysyväksi 5 839 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpide B4 on jo myönnetyn tuen muuntaminen, siihen yhä sisältyy valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2. Verrattuna toimenpiteeseen B3, joka on vain sitoumus eikä varsinainen pääomakorotus, toimenpiteellä B4 lisättiin pankin vakavaraisuutta ja se antoi siten suuremman edun.
(286)
Komissio huomauttaa, että tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki saattoi jatkaa toimintaansa muissa jäsenvaltioissa, kuten Romaniassa ja Bulgariassa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai yritysten myynnin avulla. Lisäksi pankin vakuutustoiminnot Kreikassa kilpailevat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden vakuutusyhtiöiden tytäryhtiöiden toimintojen kanssa. Tästä syytä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen toimenpide B4 on valtiontukea.
7.1.3.5 Päätelmät toimenpiteistä B1, B2, B3 ja B4
(287)
Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvän valtiontuen määrä on 5 839 miljoonaa euroa, joka oli myös Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille tosiasiallisesti maksaman valtiontuen määrä.
(288)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät muuttuivat. Näin ollen herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa - kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinnutta tasoa - olisi käytettävä. Toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien 31 päivänä maaliskuuta 2012 vallinneeseen tasoon. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon ostoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylös- tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012.
(289)
Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen sekä sitoumuskirjeen yhteenlaskettu määrä oli 5 839 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 13,8:aa prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.
7.1.3.6 Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)
(290)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun pääomakorotukseen jopa 2 864 miljoonalla eurolla (toimenpide C). Johdanto-osan 277 kappaleessa selitetyistä syistä toimenpiteeseen liittyy valtion varojen käyttöä. Toimenpide muodostaa edun pankille, koska sillä varmistetaan, että pankki saa tarvitsemansa pääoman, mikä rauhoittaa tallettajia ja helpottaa pankin pääoman hankintaa yksityisiltä sijoittajilta.
(291)
Jos yksityiset sijoittajat eivät merkitse koko pääomakorotuksen määrää, Kreikan rahoitusvakausrahaston on tosiasiallisesti sijoitettava pääomaa pankkiin sitoumuskirjeen mukaisesti. Tällainen pääomasijoitus muodostaisi sitoumuskirjeeseen verrattuna suuremman edun pankin hyväksi. Toisin kuin pelkkä sitoumuskirje, tosiasiallinen pääomasijoitus lisää pankin vakavaraisuutta.
(292)
Sen paremmin sitoumuskirje kuin sen mahdollinen täytäntöönpano tosiasiallisen pääomasijoituksen muodossa ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ostaisi uusia osakkeita samaan hintaan kuin yksityiset sijoittajat, Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistumisen olosuhteet ovat hyvin erilaiset kuin uusia osakkeita merkitsevien yksityisten sijoittajien. Kreikan rahoitusvakausrahasto on sitoutunut merkitsemään tarvittaessa koko pääomakorotuksen, ennen kuin mikään yksityinen sijoittaja on muodollisesti sitoutunut ostamaan osakkeita. Uusia osakkeita ostavat yksityiset sijoittajat voivat olla varmoja siitä, että pankki saa joka tapauksessa hankittua koko tarvittavan pääomamäärän, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto toimii takaajana ja ostaa kaikki osakkeet, joita yksityiset sijoittajat eivät ole merkinneet. Toiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu vain, jos yksityisten sijoittajien kysyntä on riittämätön ilmoitetun hintavälin alimpaan hintaan. Kreikan rahoitusvakausrahasto siis myöntää pääomaa, jota pankki ei pysty hankkimaan markkinoilta samaan hintaan osakkeelta. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää pääomaa sellaisen määrän tai sellaiseen hintaan, joka ei olisi mahdollista markkinoilla.
(293)
Koska toimenpide C myönnettiin vain pankille, se on valikoiva. Pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin Kreikan keskuspankin asettamien pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat. Sen vuoksi toimenpide antaa kilpailua vääristävän edun. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide C vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(294)
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tähän toimenpiteeseen sisältyvät tuen määrä on 2 864 miljoonaa euroa, mikä vastaa 7,5:tä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2013 (133).
(295)
Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tosiasiallisesti sijoittaa lisäpääomaa pankkiin täyttääkseen tämän sitoumuksen, se lisää pankille koituvaa etua ja kilpailun vääristymistä, mutta ei tuen nimellismäärää (134).
7.1.4 Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä
(296)
Toimenpiteet A, B1, B2, B3, B4 ja C ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Taulukko 11
Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen määrä
Tuki/riskipainotetut omaisuuserät
A
Etuoikeutetut osakkeet
Pääomatuki
950 miljoonaa euroa
2 %
B1 B2 B3 B4
Ensimmäinen väliaikaisrahoitus
Toinen väliaikaisrahoitus
Sitoumuskirje
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen
Pääomatuki
5 839 miljoonaa euroa
13,8 %
C
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus
Sitoumus myöntää pääomatukea
2 864 miljoonaa euroa
7,5 %
Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä
9 653 miljoonaa euroa
15,8 %
Pankille maksettu pääoma yhteensä
6 789 miljoonaa euroa [saattaa nousta 9 653 miljoonaan euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on myönnettävä koko huhtikuun 2014 pääomakorotuksen määrä]
23,7 %
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen nimellismäärä
L1
Maksuvalmiustuki
Takaus
13 932 miljoonaa euroa
30 päivänä marraskuuta 2013
L2
Valtion takaama maksuvalmiusapu
Rahoitus ja takaus
12 000 miljoonaa euroa
31 päivänä joulukuuta 2012
Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä
25 932 miljoonaa euroa
7.2 TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA
(297)
Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa pääteltiin, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (135).
(298)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(299)
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa.
(300)
Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta.
(301)
Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin.
7.2.1 Pankille myönnetyn maksuvalmiustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L1)
(302)
Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (136). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot, ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä.
7.2.2 Etuoikeutettujen osakkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide A)
(303)
Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka hyväksyttiin vuonna 2008 osana vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaista Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää.
7.2.3 Valtion takaaman maksuvalmiusavun sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L2)
(304)
Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) soveltuvuutta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan.
7.2.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4)
(305)
Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta, olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.
7.2.5 Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide C)
(306)
Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) soveltuvuutta olisi arvioitava vuoden 2013 pankkitiedonannon, jossa asetetaan huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien maksuosuutta ja johtajien palkkioita koskevia uusia vaatimuksia, sekä pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Toimenpiteen C soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.
7.3 TOIMENPITEEN L2 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA
(307)
Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(308)
Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki tarvitsi valtion takaamaa maksuvalmiusapua hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut.
(309)
Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli […] korkopistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava […] korkopisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään.
(310)
Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään vähimmäismäärään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että tämä likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia, kuten 7.6 kohdassa analysoitiin, ja myös tällä osaltaan varmistetaan, että maksuvalmiustukeen turvautuminen päättyy mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista.
(311)
Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.
7.4 TOIMENPITEIDEN B1, B2, B3 JA B4 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON KANSSA
(312)
Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot (137), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(313)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
7.4.1 Toimenpiteiden asianmukaisuus
(314)
Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat asianmukaisia, koska niillä estetään pankin joutuminen konkurssiin. Ilman niitä pankin toimintoja ei olisi voitu jatkaa, koska pankin oman pääoman arvo oli negatiivinen vuoden 2012 lopussa (138).
(315)
Tämän osalta komissio huomautti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on yksi Kreikan suurimmista pankeista sekä lainanannon että talletusten suhteen. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa.
(316)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 130-132 kappaleessa todettiin, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten johdanto-osan 102-104 ja 111 kappaleessa kuvailtiin, pankki on myös järjestänyt toimintonsa perusteellisesti uudelleen ja toteuttanut jo monia kustannusten karsimisia ja myyntejä. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty.
(317)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan.
(318)
Näin ollen toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat asianmukaisia.
7.4.2 Tarpeellisuus - tuen rajaaminen välttämättömään
(319)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(320)
Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän stressitestin puitteissa varmistaakseen, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012-2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 316 kappaleessa selitettiin, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa.
(321)
Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen palkkion (139). Kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7-9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B4). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistamien osakkeiden arvon laimentumista, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntamisesta, laimensi vahvasti näiden osakkaiden omistamien osakkeiden arvoa, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 1,4 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty.
(322)
Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, joka antoi valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimarkkinoilla, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (140).
(323)
Toimenpide B3 oli sitoumus pääoman myöntämisestä. Tämä sitoumus annettiin joulukuussa 2012 ja pantiin täytäntöön tosiasiallisena pääomasijoituksena touko-kesäkuussa 2013, vain viisi kuukautta myöhemmin. Tästä syystä ja johdanto-osan 322 kappaleessa esitetyistä syistä on hyväksyttävää, että tästä sitoumuksesta ei maksettu korvausta.
(324)
Toimenpiteen B4 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaan pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen. Vaikka tässä pääomapohjan vahvistamisessa ei käytetty laimentumisvaikutuksen huomioon ottavaa merkittävästi alennettua osakkeen hintaa, käytännössä oli mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta teoreettisesta arvosta ennen merkintäoikeuksien irtoamista (141). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoma oli negatiivinen ja sen markkina-arvo vain parisataa miljoonaa euroa. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio ottaa huomioon, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin sen määrittämistä edeltäneiden 50 päivän keskihinnasta. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkaiden omistamien osakkeiden arvo on laimentunut valtavasti, koska pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 1,4 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut hyvin vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 322 kappaleessa kuvattu Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen.
(325)
Näin ollen toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena.
7.4.3 Oikeasuhteisuus - toimenpiteet kielteisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi
(326)
Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja ulkomailla ja muita kuin pankkitoimintoja Kreikassa, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 kohdassa.
(327)
Pankkiin on myös nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(328)
Komissiolle toimitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 kohdassa.
(329)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan valossa oikeasuhteisia.
7.4.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa
(330)
Komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon valossa asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia.
7.5 PANKIN SUORITTAMIEN NEW TT BANKIN JA NEA PROTON BANKIN OSTOJEN YHTEENSOPIVUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA
(331)
Rakenneuudistustiedonannon 23 ja 40 kohdassa selitetään, että tukea saavien pankkien yritysostot ovat yleensä vastoin velvoitteita rajoittaa rakenneuudistuskustannuksia ja kilpailun vääristymistä. Lisäksi ne voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia.
7.5.1 New TT Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.1.1 New TT Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(332)
Toiminnan kannattavuuden osalta pankin tekemät yritysostot edistävät pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja vähentää samalla merkittävästi jakelukustannuksia. Se aikoo sulkea useimmat ”T Bank” -konttorit ja joitakin ”Hellenic Postbank” -konttoreita päätoimipaikan toimintojen rationalisoinnin lisäksi.
(333)
Likviditeettiaseman näkökulmasta liiketoimella on lisäksi suotuisa vaikutus pankin lainojen ja talletusten suhteeseen, sillä se laskee tätä suhdetta liian korkealta tasolta, koska New TT Bankilla oli merkittävästi enemmän talletuksia kuin lainoja. Kreikan keskuspankki totesi Kreikan rahoitusvakausrahastolle 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämässään kirjeessä erityisesti, että pankki oli ollut kovan paineen alaisena kahtena liiketoimea edeltävänä vuonna. Kreikan keskuspankki huomautti, että pankki oli menettänyt markkinaosuuksia Kreikassa ja että se turvautui merkittävästi eurojärjestelmän rahoitukseen ja maksuvalmiusapuun. Kirjeessään Kreikan keskuspankki viittasi suureen rahoitusvajeeseen, 132 prosentin konsolidoituun lainojen ja talletusten suhteeseen ja asiakkaiden huonontuneeseen käsitykseen pankista. Kyseisessä kirjeessä Kreikan keskuspankki totesi, että pankin toteuttama New TT Bankin osto lisäisi huomattavasti pankin talletuksia ja parantaisi siten sen yleistä rahoitusprofiilia, tallettajien käsitystä pankista sekä pankin kykyä houkutella uusia tallettajia nykyistä houkuttelevammin ehdoin.
(334)
Näin ollen osto auttaa osaltaan korjaamaan pankin likviditeettiasemaa, mikä on keskeisen tärkeää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio totesi oston myönteisen vaikutuksen sen yksiköiden 8 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahastolle lähettämässä kirjeessä. Tässä kirjeessä komissio totesi, että pankin rakenneuudistussuunnitelman luonnos, jonka Kreikka oli toimittanut ennen New TT Bankin ostoa, ei täyttänyt pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa vaatimusta, koska pankin tase rakenneuudistusvaiheen lopussa oli haavoittuva. Samassa kirjeessä komissio totesi, että paljon talletuksia omaavan New TT Bankin osto edistäisi merkittävästi pankin taseen korjaamista ja siten sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tämä arvio oli perusteltu, kun otetaan huomioon tällaisen oston vaikutus pankin likviditeettiasemaan. Kirjeen mukaan vuoden 2012 lopun lukujen perusteella osto laskisi lainojen ja talletusten suhteen välittömästi 155 prosentista 123 prosenttiin, jolloin pitäisi olla mahdollista täyttää komission vaatimus vuoden 2017 lopussa.
(335)
Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.5.1.2 Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(336)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(337)
Pankki maksoi ostohinnan uusina osakkeina, joten ostoa ei rahoitettu valtiontuella. Tämän tuloksena ostohinnan maksun aiheuttama pääomatarve katettiin välittömästi uusien osakkeiden liikkeeseenlaskulla, niin että ostohinnan maksu ei muodostanut pankin pääomatarpeiden nettolisäystä. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus New TT Bankista oli 100 prosenttia, mikä merkitsee, että kaikki pankin liikkeeseen laskemat uudet osakkeet annettiin Kreikan rahoitusvakausrahastolle eli valtiolle.
(338)
Osto sinänsä ei laukaise uutta valtiontukea, koska New TT Bank täytti lakisääteiset pääomavaatimukset. Lisäksi tämä väliaikainen luottolaitos oli perustettu vain muutama kuukausi ennen kuin se ostettiin. Koska ongelmapankin varat arvioidaan ja niiden arvo määritellään käypään arvoon ennen niiden siirtämistä väliaikaiselle luottolaitokselle, voidaan olettaa, että New TT Bankin lainasalkku ei sisältänyt kätkettyjä tappioita tai tappioita, joihin ei ollut varauduttu riittävästi.
(339)
Näin ollen tämän tapauksen erityisolosuhteissa New TT Bankin osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään.
7.5.1.3 Oston kilpailua vääristävä vaikutus
(340)
Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.
(341)
New TT Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Tämän pankin vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Transaktiota voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(342)
Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta New TT Bankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (142), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.
(343)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että New TT Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.
7.5.1.4 Päätelmä New TT Bankin ostosta
(344)
Komissio päättelee, että Kreikan pankkien ainutlaatuisen tilanteen (143) ja New TT Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.5.2 Nea Proton Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.2.1 Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(345)
Toiminnan kannattavuuden osalta Nea Proton Bankin osto edistänee pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa.
(346)
Nea Proton Bankin osto antaa pankille mahdollisuuden hyötyä synergiasta. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja sulkee useimmat konttoreista sekä rationalisoi tietotekniikkajärjestelmän ja päätoimipaikan toiminnot. Transaktio myös supisti pankin lainojen ja talletusten suhdetta, koska Nea Proton Bankin lainojen ja talletusten suhde oli alhaisempi. Kesäkuun 2013 lopussa pankin nettolainojen suhde talletuksiin oli noin 135,79 prosenttia, kun Nea Proton Bankin vastaava suhde oli noin 52,68 prosenttia.
(347)
Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen.
7.5.2.2 Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(348)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseksi, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(349)
Pankki maksoi Nea Proton Bankista symbolisen hinnan (yksi euro), ja hankitun yhteisön pääomapohjaa oli vahvistettu asianmukaisesti ennen myyntiä. Pääomapohjan vahvistamiseen sisältyi varauksia tulevia luotto- ja toimintatappioita varten (144). Näin ollen asianmukaisesti pääomitetun pankin osto yhdellä eurolla ei ole lisännyt pankin pääomatarvetta.
(350)
Näin ollen Nea Proton Bankin osto ei ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.
7.5.2.3 Nea Proton Bankin oston kilpailua vääristävä vaikutus
(351)
Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi.
(352)
Nea Proton Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Sen vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(353)
Komissio toteaa myös, että mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta Nea Proton Bankin ostamiseksi ja että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (145), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.
(354)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että Nea Proton Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.
7.5.2.4 Päätelmä Nea Proton Bankin ostosta
(355)
Komissio päättelee, että Nea Proton Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.6 TOIMENPITEIDEN A, B1, B2, B3, B4 JA C YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA JA TOIMENPITEEN C YHDENMUKAISUUS VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA
7.6.1 Vaikeuksien lähteet ja vaikutukset rakenneuudistustiedonantoon perustuvaan arviointiin
(356)
Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikan hallitus suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2-40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta, jolloin lisätappiot Kreikan pankeille realisoituivat. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä valtavasta talletuspaosta, joka johtui riskistä, että Kreikka joutuisi jättämään euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena.
(357)
Toimenpiteiden B1, B2, B3 ja B4 määrä on 5 839 miljoonaa euroa, mikä on suurin piirtein sama kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (5 781 miljoonaa euroa). Tällaisessa tapauksessa, ja jos vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu liiallisesta riskinotosta, komissio lieventää vaatimuksiaan vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisesti.
(358)
Komissio myöntää, että osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 58 ja 69 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankkien pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi.
(359)
Koska Kreikan talous on supistunut noin 25 prosenttia vuodesta 2008, pankin on kuitenkin mukautettava organisaatiotaan, kustannusrakennettaan ja kaupallista verkostoaan tähän uuteen toimintaympäristöön kannattavuuden palauttamiseksi. Tästä syystä, vaikka moraalikatoa ei ole, pankin on järjestettävä uudelleen toimintansa Kreikassa varmistaakseen pitkän aikaväli elinkelpoisuutensa.
(360)
Komissio toteaa myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan pankit. Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden (yksityissektorin osallistumisohjelmasta johtuvat tappiot) ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille.
(361)
Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (146).
(362)
Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä (Romania, Bulgaria, Puola ja Ukraina). Esimerkiksi vuonna 2012 pankki kirjasi tappioita Romaniassa, Bulgariassa ja Ukrainassa, vaikka nämä tytäryhtiöt saivat konsernin sisäistä rahoitusta 1,8 miljardia euroa.
(363)
Pankin pääomatarpeiden määrittämiseksi vuonna 2012 tehdyissä stressitesteissä myös todettiin, että osa pääomatarpeista johtui ulkomaisten luottojen aiheuttamista tappioista. Näiden lainojen luottotappioiden ennustettu määrä oli 1 228 miljoonaa euroa perusskenaariossa ja 1 622 miljoonaa euroa epäedullisessa skenaariossa.
(364)
Näin ollen vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohta kattaa merkittävän osan tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikkaan myönnettyjen lainojen luottotappioista, jotka johtuvat poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tällaisissa olosuhteissa myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää siksi kilpailua vähemmän.
(365)
Lisäksi osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta etenkin sen ulkomaisten tytäryhtiöiden ja sen suuremman Kreikan valtion joukkovelkakirjojen omistuksen osalta.
7.6.2 Elinkelpoisuus
(366)
Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 jakso). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistusvaiheeksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso.
(367)
Rakenneuudistustiedonannon 9-11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, pankin toiminnan tehottomuus, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä.
7.6.2.1 Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta
(368)
Maksuvalmiuden ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa ja talletuskannan odotetaan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen, mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan.
(369)
Johdanto-osan 127 kappaleessa kuvaillulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taseen rakenne saadaan kestäväksi rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa ja takaa, ettei se turvaudu tukkumarkkinoihin. Pankin edelleen heikon likviditeettiaseman vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä.
(370)
Rahoituskustannustensa pienentämiseksi pankki on myös antanut sitoumuksen jatkaa talletuksista maksamiensa korkojen alentamista, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa kuvailtiin. Komissio toteaa, että tällainen talletuskustannusten pienentäminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia.
(371)
Kriisin alusta lähtien pankki on rationalisoinut merkittävästi kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttorien ja työntekijöiden määrää. Vuoteen 2018 mennessä pankin kokonaiskustannukset vähenevät vielä […] prosenttia vuoteen 2013 verrattuna (147). Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pankki on sitoutunut vähentämään konttoreitaan ja työntekijöitään Kreikassa niin, että määrät ovat enintään […] ja […] 31 päivänä joulukuuta 2017 ja Kreikassa harjoitettavan toiminnan kokonaiskustannukset enintään 800 miljoonaa euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla säilytetään pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä.
(372)
Keskeisiin osa-alueisiin kuuluu myös järjestämättömien lainojen hallinnointi, sillä ne muodostivat 29,4 prosenttia lainasalkusta 31 päivänä joulukuuta 2013 (148). Pankki aikoo perustaa erityisen osaston hallinnoimaan järjestämättömiä lainoja. Se on myös sitoutunut noudattamaan tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta maksimoidakseen pankille syntyvän lisäarvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa on kuvattu.
7.6.2.2 Hallinto- ja ohjausjärjestelmä
(373)
Huomiota olisi kiinnitettävä myös pankin yrityshallintoon, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti 95,23 prosenttia pankin osakkeista 31 päivänä joulukuuta 2013. Kreikan valtion omistamien pankkien aiempien tulosten valossa pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat vuonna 2013 erityisestä niiden suhteisiin sovellettavasta kehyksestä. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimman osakkaan liialliselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti altistumistaan pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien riskille.
(374)
Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä merkitsemistä osakkeista tulee äänioikeudettomia, jos yksityiset sijoittajat merkitsevät vähintään 50 prosenttia vuoden 2014 pääomakorotuksesta. Pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio ei suhtautuisi kielteisesti yksityisille osakkeenomistajille myönnettävään määräysvaltaan, jos ne sijoittavat merkittävän määrän omia varojaan pankkiin. Komissio huomauttaa, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien rajoittaminen ei koske pankin yhtiöjärjestystä, yrityksen toimia tai muita strategisia päätöksiä koskevia äänestyksiä. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki ei pane rakenneuudistussuunnitelmaansa täytäntöön. Näillä säännöksillä varmistetaan, että vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ei puutu pankin päivittäiseen toimintaan, se voi valvoa etujaan osakkeenomistajana ja rakenneuudistussuunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta vastaavana viranomaisena.
7.6.2.3 Kansainväliset toiminnot
(375)
Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat aiemmin vieneet siltä pääomaa, likviditeettiä ja kannattavuutta, kuten johdanto-osan 362 ja 363 kappaleessa on selitetty.
(376)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan pankin liiketoimintamallin muutosta sellaisen pankin suuntaan, joka keskittyy enemmän […]. Pankki on jo myynyt kannattamattoman puolalaisen tytäryhtiönsä EFG Polandin. Se on myös aloittanut muiden tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Se suunnittelee myyvänsä […] toimivan tytäryhtiön […] (149). Se aikoo myös jatkaa tytäryhtiöiden […] ja […] toimintojen uudelleenjärjestämistä ennen niiden mahdollista myyntiä myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 116 kappaleessa mainittiin.
(377)
Ulkomaisen toimintojen yleinen kannattavuus palautetaan […] lähtien. Samaan päivämäärään mennessä ulkomaisille tytäryhtiöille myönnettävää rahoitusta on pienennetty […] verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2012 vallinneeseen tasoon.
(378)
Tästä syystä komissio uskoo, että pankki on tuolloin riittävästi uudistanut näiden ulkomaisten tytäryhtiöiden rakennetta ja pienentänyt niiden kokoa välttääkseen altistumisen lisäpääoman tarpeelle ja maksuvalmiusvajeille tulevaisuudessa. Johdanto-osan 128 kappaleessa kuvatulla sitoumuksella olla sijoittamatta suuria pääomamääriä pankin kansainvälisiin tytäryhtiöihin varmistetaan myös, että ulkomaiset tytäryhtiöt eivät muodosta uhkaa pääomalle tai maksuvalmiudelle.
7.6.2.4 Päätelmä elinkelpoisuudesta
(379)
Edellä 2.4 kohdassa kuvattu perusskenaario osoittaa, että rakenneuudistusvaiheen lopussa pankki pystyy saamaan toiminnastaan tuoton, jolla se voi kattaa kaikki kustannuksensa ja tarjota riskiprofiilinsa kannalta riittävän pääoman tuoton. Pankin pääoman tuotto on […] prosenttia vuonna 2018 perusskenaarion mukaan. Samalla pankin pääomatilanteen ennustetaan pysyvän tyydyttävällä tasolla, sillä sen vakavaraisuussuhde ei laske alle […] prosenttiin vuoden 2014 jälkeen.
(380)
Komissio panee merkille myös Kreikan viranomaisten toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillun epäedullisen skenaarion. Tämä epäedullinen skenaario perustuu joukkoon Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sovittuja oletuksia. Siinä otetaan huomioon pidempi ja syvempi taantuma sekä vakavampi kiinteistöhintojen deflaatio (150). Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistusvaiheen lopussa, sillä sen pääoman tuotto on […] prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus […] prosenttia vuonna 2018.
(381)
Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemät stressitestit vahvistavat, että vuonna 2014 hankittavan lisäpääoman määrä, 2 864 miljoonaa euroa, on riittävä kattamaan perusskenaarion rakenneuudistusvaiheessa. Pankki toimittaa Kreikan keskuspankille myös pääomaa koskevan varasuunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä, jotka toteutetaan, jos taloudellinen toimintaympäristö heikkenee edelleen. Komissio muistuttaa, että perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimia perusskenaarion mukaisia pääomatarpeita voidaan tästä syystä pitää eräänlaisena stressitestinä. Päätelläkseen, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattaakseen Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä.
(382)
Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja likviditeettiasemansa.
(383)
Näin ollen komissio päättelee, että pankki on toteuttanut riittävät toimenpiteet puuttuakseen Kreikan kotimaan pankkitoimintojen ja ulkomaisten toimintojen elinkelpoisuutta koskeviin ongelmiin.
7.6.3 Oma osallistuminen ja vastuunjako
7.6.3.1 Arviointi toimenpiteiden A, B1, B2, B3, B4 ja C yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(384)
Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Pankin tekemillä sitoumuksilla olisi varmistettava omien varojen käyttö ja alkuperäisten osakkeenomistajien ja pankin hybridipääomaa omistavien yksityisten sijoittajien osallistuminen rakenneuudistukseen.
7.6.3.1.1 Pankin oma osallistuminen: liiketoimintojen luovuttamiset ja kustannusten karsiminen
(385)
Pankki on luopunut merkittävistä liiketoiminnoista parantaakseen vakavaraisuuttaan. Se myi suuret puolalaiset ja turkkilaiset tytäryhtiönsä, mikä on parantanut sen pääomatilannetta noin 750 miljoonalla eurolla. Nämä myynnit ovat parantaneet myös pankin likviditeettiasemaa. Eurobank Properties -yhtiön pääomankorotuksen avulla pankki pystyi korottamaan pääomaansa 200 miljoonalla eurolla.
(386)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tarkoituksena on myydä myös […] ja […] olevat omaisuuserät. Pankki on etenkin sitoutunut vähentämään kansainvälisten omaisuuseriensä määrän 8,77 miljardiin euroon. Kun otetaan huomioon jo toteutetut toimintojen supistamiset ja myynnit, pankki on edellä mainittujen lisävähennysten jälkeen vähentänyt merkittävästi maantieteellistä läsnäoloaan […]:ssa.
(387)
Lisäksi pankki on sitoutunut siihen, että se pienentää edelleen ulkomaisten toimintojensa kokoa, jos se tarvitsee Kreikan rahoitusvakausrahastosta yli 1 miljardin euron pääomasijoituksen. Tällaisessa skenaariossa pankki pienentäisi kansainvälisten omaisuuseriensä salkun enintään 3,5 miljardiin euroon. Jos toimenpiteen C pääomasijoitus on alle 1 miljardi euroa, yksityiset sijoittajat ovat sijoittaneet vähintään 1,5 miljardia euroa eli enemmän kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto. Tällainen yksityisten sijoittajien suurempi osallistuminen vähentäisi merkittävästi tarvittavan tuen määrää ja parantaisi siten vastuunjakoa.
(388)
Pankki on myös antanut sitoumuksen siitä, että se myy suuren ja kannattavan vakuutusalan tytäryhtiönsä.
(389)
Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki on sitoutunut olemaan käyttämättä pääomaa ulkomaisten tytäryhtiöidensä tukemiseen tai niiden koon kasvattamiseen, kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattiin. Lisäksi pankki ei sitoumusten mukaan tee uusia yritysostoja.
(390)
Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 kohdassa todettiin. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2018 asti. […]
(391)
Kreikka on erityisesti sitoutunut siihen, että […] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin […]. Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (151).
7.6.3.1.2 Aikaisempien osakkeenomistajien osallistuminen vastuunjakoon ja markkinoilta hankittu uusi pääoma
(392)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4) heikensi huomattavasti silloisten osakkeenomistajien osakkeiden arvoa. Kyseisten osakkeenomistajien omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 1,44 prosenttiin. Komissio toteaa myös, ettei pankki ole maksanut käteisosinkoa vuoden 2008 jälkeen. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa lisäpääomaa vain, jos pankki ei pysty hankkimaan sitä markkinoilta kohtuulliseksi katsotulla ja kahden riippumattoman arvioijan määrittämällä hinnalla.
7.6.3.1.3 Etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevien velkojien osallistuminen vastuunjakoon
(393)
Huonommassa etuoikeusasemassa olevat pankin velkojat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen. Pankki toteutti useita velkojen hallintatoimia pääoman alullepanemiseksi. Vaihdettujen velkojen kokonaismäärä oli 748 miljoonaa euroa ja luovutusvoitto 565 miljoonaa euroa, kuten johdanto-osan 122 ja 123 kappaleessa on kuvattu.
(394)
Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 133 kappaleessa kuvattu kuponkikorkokielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin yksityisten hybridisijoittajien asianmukainen vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty.
(395)
Ottaen huomioon 7.6.1 kohdassa käsitellyt seikat komissio katsoo lopuksi, että Kreikka on toteuttanut riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet rajatakseen tukitoimenpiteiden A, B1, B2, B3 ja B4 määrän välttämättömään.
7.6.3.2 Arviointi toimenpiteen C yhdenmukaisuudesta vuoden 2013 pankkitiedonannon kanssa
(396)
Vuoden 2013 pankkitiedonanto täydentää rakenneuudistustiedonantoa, ja siinä vaaditaan tehostettua vastuunjakoa sekä sitä, että pääomatukea saavat pankit toteuttavat lisätoimenpiteitä tuen rajaamiseksi välttämättömään. Vuoden 2013 pankkitiedonannon 29 kohdassa edellytetään jäsenvaltion osoittavan, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on esitettävä pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, varmistettava osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien asianmukainen vastuunjako ja estettävä varojen ulosvirtaaminen ennen rakenneuudistuspäätöstä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan pääoman hankkimista koskevaan suunnitelmaan on sisällyttävä uusmerkintöjä, vapaaehtoisia velkojen hallintatoimia, pääomaa tuottavia omaisuuserien myyntejä, velkaantumista vähentäviä toimenpiteitä, voittovarojen jättäminen yritykseen sekä muita toimenpiteitä, kuten tiukkoja kuluihin ja palkkioihin liittyviä toimia.
(397)
Vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdassa määrätään, että kun pääomavajeet on todettu, pankin on estettävä varojen ulosvirtaaminen useilla toimenpiteillä, joilla pyritään samaan tulokseen kuin tavanomaisilla osingonjako- ja kuponkikorkokielloilla, yritysostokielloilla, hintajohtajana toimimista koskevilla kielloilla ja mainostamiskielloilla. Komissio toteaa, että pankki noudattaa jo tällaisia kieltoja, koska ne sisältyvät Kreikan toimittamaan sitoumusluetteloon, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, eikä pankki ole maksanut käteisosinkoja vuoden 2008 jälkeen.
(398)
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C) muodostaa puskurin, joka kattaa Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemässä ja 6 päivänä maaliskuuta 2014 julkistamassa stressitestissä määritellyt tulevat tappiot. Stressitestin tulokset osoittavat, että pankki tarvitsee 2 945 miljoonaa euroa lisäpääomaa kattaakseen tulevat tappionsa kyseisessä stressiskenaariossa. Toimenpide C kattaa vain pääomatarpeen, joka säilyy ennallaan, mikäli i) sitä ei voida kattaa uusilla omaisuuserien myynneillä tai pääomaa lisäävillä toimenpiteillä (komissio katsoo, että pankki on analysoinut kaikki mahdolliset omaisuuserien myynnit ja sitoutunut kaikkiin niihin, joilla voidaan vähentää pääomatarpeita Kreikan keskuspankille toimitetun pääomasuunnitelman puitteissa) ja ii) yksityiset sijoittajat eivät kata sitä huhtikuussa 2014 toteutettavan pääomakorotuksen puitteissa. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa.
(399)
Kuten johdanto-osan 385-395 kappaleessa selitettiin, pankki on jo ennen stressitestiä toteuttanut toimenpiteitä minimoidakseen tarvittavan pääoman määrän. Jos pankki nykyisen pääomanhankintatoimen puitteissa onnistuu hankkimaan suurimman osan tarvittavasta pääomasta yksityisiltä sijoittajilta ja Kreikan rahoitusvakausrahaston maksama lisätuki jää alle 1 miljardin euron, pankin oma lisäosallistuminen ei ole tarpeen. Jos toimenpiteestä C maksettu tuki kuitenkin ylittää tämän määrän, pankin olisi asianmukaista myydä lisää toimintojaan.
(400)
Vastuunjaon osalta vuoden 2013 pankkitiedonannossa todetaan, että asianmukainen vastuunjako edellyttää osakkeenomistajien, hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osallistumista, ennen kuin pääomatukena annettava tuki myönnetään. Komissio panee merkille, että Kreikka on muuttanut kansallista lainsäädäntökehystään varmistaakseen, että huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat osallistuvat pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen, ennen kuin pankkiin sijoitetaan lisää pääomaa. Komissio panee merkille myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan toimenpiteet, joista säädetään Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014. Siinä säädetään pääomavajeen jakamisesta tarvittaessa pankin pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille. Vaikka tällainen vastuunjako tapahtuu vasta vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) päivämäärän jälkeen, vuoden 2013 pankkitiedonannon 45 kohdan perusteella komissio katsoo, että lopputulos olisi kohtuuton, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan ja hybridipääoman pakollinen muuntaminen täytyisi toteuttaa jo sitoumushetkellä. Jos pankki onnistuisi hankkimaan riittävästi yksityistä pääomaa kattaakseen koko Kreikan keskuspankin tekemässä stressitestissä määritetyn pääomatarpeensa, huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien muuntaminen olisi kohtuutonta. Kreikan sitoumus muuntaa huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat omaksi pääomaksi, ennen kuin pankille tosiasiallisesti maksetaan pääomatukea, on tästä syystä riittävä varmistamaan asianmukaisen vastuunjaon.
(401)
Varmistaakseen, että pankin omistajat osallistuvat mahdollisimman paljon riittävän pääomapohjan palauttamiseen rakenneuudistusjakson aikana, Kreikka antoi sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei rakenneuudistusjakson loppuun asti maksa osinkoja eikä kuponkikorkoja, joita se ei ole lain mukaan velvollinen maksamaan. Tällä tavoin pankki ei rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan ja vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdan mukaisesti käytä valtiontukea omista varoista suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun sen voitot eivät riitä tällaisten maksujen suorittamiseen.
(402)
Pankki on myös sitoutunut olemaan 31 päivään joulukuuta 2017 asti maksamatta kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuotuinen kokonaispalkka (ottamatta huomioon pääjohtajan mahdollista vapaaehtoista osittaista luopumista palkasta). Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (152).
(403)
Komission on arvioitava, täyttääkö tämä kaksi skenaariota kattava sitoumus vuoden 2013 pankkitiedonannossa asetetut vaatimukset.
(404)
Ensimmäisessä skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahasto ei itse asiassa sijoita uutta pääomaa pankkiin, toimenpiteeseen C sisältyvä tuki rajoittuu pelkkään pääomakorotusta koskevaan merkintäsitoumukseen eikä Kreikan rahoitusvakausrahasto maksa euroakaan, koska kaikki uudet osakkeet ovat yksityisten sijoittajien merkitsemiä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan palkkoja koskeva rajoitus voi päättyä, kun tuki on maksettu takaisin. Tällaista mahdolliseen pääomakorotukseen liittyvään merkintäsitoumukseen sisältyvää tukea ei voida kuitenkaan maksaa takaisin, ellei kyseistä sitoumusta koskaan panna täytäntöön (koska valtio ei koskaan maksanut mitään varoja pankille). Tässä tilanteessa komissio voi hyväksyä, että palkkoja koskevaa rajoitusta sovelletaan vain määrätyn ajan. Komissio katsoo, että Kreikan tekemä, 31 päivään joulukuuta 2017 asti (eli kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden pituisen jakson, joka päättyy vuosi ennen rakenneuudistussuunnitelman päättymistä) kestävä sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan viimeisen alakohdan asianmukaista soveltamista. Koska Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuosipalkka on pienempi kuin vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan toisessa alakohdassa asetettu katto ja koska tämä sitoumus koskee koko konsernia, komissio katsoo, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto ei merkitse yhtään osaketta suunnitellun pääomakorotuksen yhteydessä, Kreikan ehdottama sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan mukainen.
(405)
Toisessa skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahaston olisi merkittävä pankin osakkeita, Kreikka sitoutui muuttamaan sitoumusta siten, että se on vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. Komissio toteaa, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsisi osakkeita, palkkakaton kestoa olisi vuoden 2013 pankkitiedonannon noudattamiseksi muutettava siten, että se kestää rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen 31 päivänä joulukuuta 2018 asti tai tuen takaisinmaksua vastaavaan transaktioon asti, jos tämä tapahtuu aiemmin. Koska pankki ei voi maksaa takaisin kantaosakkeita, komissio hyväksyy, että osakkeiden myynnin jälkimarkkinoilla voitolla voitaisiin katsoa vastaavan takaisinmaksua.
(406)
Päätelmänä voidaan todeta, että Kreikan antama palkkojen rajoittamista koskeva sitoumus on molemmissa skenaarioissa vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.
(407)
Vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään valtiolle maksettavan korvauksen osalta, että uusia osakkeita lasketaan liikkeeseen alennetulla markkinahinnalla, kun laimentumisvaikutus on otettu huomioon. Komissio toteaa, että tämän vaatimuksen tarkoituksena on varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen osakeomistuksestaan pankissa ja että aikaisempien osakkeenomistajien osakkeiden arvo heikkenee vastaavasti. Toimenpiteen C tapauksessa valtio on jo pankin suurin osakkeenomistaja, jolla on yli 90 prosenttia osakkeista. Tästä syystä liiallinen alennus markkinahinnasta pienentäisi valtion toimenpiteestä B4 saamaa korvausta ja saattaisi merkitä tukea sijoittajille, jos alennuksessa aliarvostetaan pankin arvo. Tällaisen tilanteen välttämiseksi merkintähinta ei voi olla alempi kuin kahden riippumattoman arvioijan tekemien arvonmääritysten perusteella määritetty pohjahinta. Tästä syystä hinnanmääritystä koskevat yksityiskohtaiset määräykset suojelevat Kreikan rahoitusvakausrahastoa uusien sijoittajien aiheuttamalta liialliselta laimentumisvaikutukselta ja varmistavat samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee uusia osakkeita hinnalla, joka vastaa pankin arvoa. Näissä olosuhteissa komissio voi hyväksyä, että uudet osakkeet voidaan laskea liikkeeseen pienemmällä alennuksella nykyisestä markkinahinnasta kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään, ja se pitää pohjahintaa hyväksyttävänä.
(408)
Jos osakkeet olisi laskettu liikkeeseen korkeammalla hinnalla, tämä olisi voinut ehkäistä yksityisten sijoittajien osallistumista pääomakorotukseen ja siten rajoittanut yksityisen pääoman hankkimista.
(409)
Näin ollen komissio katsoo, että oman osallistumisen ja vastuunjaon taso on toimenpiteen C osalta asianmukainen.
7.6.3.3 Päätelmä omasta osallistumisesta ja vastuunjaosta
(410)
Komissio toteaa, että verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako omaisuuserien myynnin muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä 7.6.1 kohdassa esitetyt seikat, joiden nojalla komissio voi hyväksyä vähäisemmän oman osallistumisen ja vastuunjaon, rakenneuudistussuunnitelman voidaan katsoa sisältävän riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet.
(411)
Rakenneuudistussuunnitelma on myös toimenpiteen C osalta vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.
7.6.4 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(412)
Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen.
(413)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomaa määrän, joka vastaa 16:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (toimenpide C pois lukien). Toimenpiteen C ansiosta pankki saa lisäksi sitoumuksen 2 864 miljardin euron lisäsijoituksesta, joka nostaisi yhteenlasketun pääomatuen 23,7 prosenttiin pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Pääomatuen lisäksi pankki on saanut myös maksuvalmiustukea. Pankki on saanut maksuvalmiustakauksia, joiden määrä oli 13 600 miljoonaa euroa 15 päivänä huhtikuuta 2011 ja 13 932 miljoonaa euroa 30 päivänä marraskuuta 2013, mikä vastasi 17:ää prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Pankki hyötyi myös valtion takaamasta maksuvalmiusavusta, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, mikä vastasi 18:aa prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tämä tuen suhteellisen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri, sillä sen markkinaosuus lainoista oli 17 prosenttia ja talletuksista 12 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012. New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostot kasvattivat pankin markkinaosuuksia 20,7 prosenttiin lainojen ja 18,8 prosenttiin talletusten osalta syyskuussa 2013 (153).
(414)
Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 69 kappaleessa huomautettiin. Tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on vähentynyt, koska pankki ei näytä ottaneen liiallisia riskejä. Kuten 7.6.1 kohdassa esitettiin, tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden valossa pienempi. Näiden syiden perusteella komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että huolimatta tuen suuresta määrästä rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä.
(415)
Komissio huomauttaa kuitenkin, että valtion toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset antoivat pankille mahdollisuuden jatkaa pankkitoimintaansa ulkomaanmarkkinoilla ja vakuutustoimintaansa Kreikassa.
(416)
Tässä suhteessa komissio panee merkille jo toteutettujen toiminnan supistamisten ja rakenneuudistusten lisäksi pankin sitoumuksen myydä vakuutustoimintonsa […] mennessä sekä sen sitoumuksen pienentää kansainvälisten omaisuuseriensä kokoa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä, mikä luultavasti merkitsee lisää omaisuuserien myyntejä […]:ssa ja […]:ssa, samoin kuin sen sitoumuksen olla käyttämättä tukea kyseisten yritysten kasvun rahoittamiseen. Komissio pitää oikeasuhteisena, että ulkomaisia omaisuuseriä on vähennettävä enemmän, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto maksaa toimenpiteestä C pankille yli 1 miljardi euroa lisäpääomatukea. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todettiin, tällaisen maksun toteutuessa tuki vääristäisi kilpailua enemmän kuin pelkkä sitoumus osallistua pääomakorotukseen. Jos sijoitettu lisäpääoma kuitenkin on alle 1 miljardi euroa, se edellyttää yksityisten sijoittajien suurempaa osallistumista vähintään 1,5 miljardilla eurolla. Lisäksi suurempi yksityinen osallistuminen lisäisi vastuunjakoa, kuten johdanto-osan 388 kappaleessa on todettu. Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että sekä valtiolta saadusta tuesta maksettu hinta että vastuunjakoaste otetaan huomioon arvioitaessa vastuunjakoon liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä kilpailun lisävääristyminen jää rajalliseksi, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa vähemmän kuin 1 miljardi euroa.
(417)
Kreikka on myös sitoutunut yritysostokieltoon, jolla varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän kiellon avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan tukemaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamista eikä kasvuun esimerkiksi ulkomaanmarkkinoilla.
(418)
Sitoumuksella laskea Kreikassa olevista talletuksista maksettavaa korkoa sen kestämättömän korkealta tasolta varmistetaan myös, että tukea ei käytetä rahoittamaan kestämättömiä talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja, jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla.
(419)
Kun otetaan huomioon 7.6.1 kohdassa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät.
7.7 SEURANTA
(420)
Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten sitoumuksissa todetaan (154), Kreikka varmistaa, että toimitsijamies, jonka pankki on jo nimittänyt ja jonka nimityksen komissio on hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.
8. PÄÄTELMÄT
(421)
Komissio katsoo, että Kreikka on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteet SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) ja näin rikkonut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin ennen niiden virallista ilmoittamista. Komissio katsoo kuitenkin, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä liitteissä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä ja asianmukainen ja oikeasuhteinen tasapainottamaan tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit, ja siksi tukitoimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Seuraavat Kreikan toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:
a)
Kreikan keskuspankin Eurobank Ergasias SA:lle, jäljempänä ’Eurobank’, myöntämä ja Helleenien tasavallan takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2);
b)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);
f)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3).
2. Huhtikuun 16 päivänä 2014 toimitetun Eurobank-konsernia (Eurobank Ergasias S.A ja kaikki sen kreikkalaiset ja muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat) koskevan rakenneuudistussuunnitelman sekä Kreikan 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamien sitoumusten valossa seuraava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille:
a)
Kreikan toukokuussa 2009 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä Eurobankille myöntämä 950 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A);
b)
Kreikan keskuspankin Eurobankille heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2012 myöntämä 3 970 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
f)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);
g)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla Eurobankille myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);
h)
Kreikan Proton Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 80 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide Pr1);
i)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirretyille toiminnoille lokakuussa 2011 ja toukokuussa 2012 myöntämä 1 121,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NP1);
j)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille lokakuussa 2011, helmikuussa 2012, elokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 myöntämä yhteensä 515 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP2);
k)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3);
l)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston T Bankista Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’TT Bank’, siirretyille toiminnoille joulukuussa 2011 ja helmikuussa 2013 myöntämä yhteensä 677 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide T);
m)
Kreikan TT Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 224,96 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide TT);
n)
Kreikan rahoitusvakausrahaston TT Bankista New Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’New TT Bank’, siirretyille toiminnoille tammi- ja kesäkuussa 2013 myöntämä yhteensä 3 732,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NTT1);
o)
Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankille 29 päivänä tammikuuta 2013 myöntämä 500 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NTT2).
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 2014.