Input:
KOMISJONI OTSUS,
13. november 2014,
mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele
(2014/792/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artikli 56 lõiget 1,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (2) eriti selle artiklit 17,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1073/1999, (3) eriti selle artikli 7 lõiget 6 ja artiklit 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon, kes vastutab Euroopa Liidu üldeelarve täitmise ja muude liidu hallatavate vahendite eest, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklites 30-33 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, on kohustatud võitlema pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Selleks et tagada, et komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajad oleksid täielikult teadlikud liidu finantshuve ähvardavatest ohtudest, on vaja lisaks komisjoni otsusele C(2014)2784 (4) kehtestada sise-eeskirjad.
(2)
Pettustega võitlemiseks ja liidu finantshuvide kaitsmiseks kasutab komisjon menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 108 ja komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogu kohta, (5) ning varajase hoiatamise süsteemi, millele osutatakse 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/969/EÜ, Euratom, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele (6). Kuni seadusandja finantsmääruse muudatusettepaneku (7) vastu võtab, on vaja tagada varajase hoiatamise süsteemi tõhus toimimine.
(3)
Vahepealsel ajal peaks varajase hoiatamise süsteemi eesmärk jääma sisuliselt samaks. Süsteem peaks tagama, et komisjonis ja tema rakendusametites on võimalik varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatuste abil levitada piiratud kasutusega teavet isikute kohta, kes võivad kujutada ohtu liidu finantshuvidele ja mainele või mis tahes muudele liidu hallatavatele vahenditele.
(4)
Arvestades, et rakendusametite direktorid on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.
(5)
Arvestades, et liidu delegatsioonide juhid, toimides komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 56 lõikele 2, on komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajad tegevusassigneeringute kasutamisega seotud ülesannetes, peaks neil olema varajase hoiatamise süsteemile samasugune juurdepääs nagu haldus- ja tegevusassigneeringute haldamisega tegelevatel komisjoni talitustel.
(6)
Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kohustus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 7 lõike 6 kohaselt anda komisjoni asjaomastele talitustele viivitamata teavet käimasolevastest juurdlustest, kui juurdluse käigus ilmneb, et liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset. Samuti on OLAFil vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11 kohustus koostada juurdluse lõpetamisel aruanne ja anda vajaduse korral soovitusi meetmete kohta, mida eelkõige institutsioonidel tuleks võtta. Selleks et vastutav eelarvevahendite käsutaja saaks taotleda hoiatust, on vaja täpsustada, milline teave tuleb OLAFil komisjonile esitada.
(7)
Selleks et OLAF saaks täita talle määrusega pandud juurdlusülesandeid ning tegeleda uurimistegevuse ja pettuse ärahoidmisega vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, peaks tal olema juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile.
(8)
Lihtsustamise eesmärgil tuleks varajase hoiatamise süsteemi toimimist lihtsustada, hoiatuste kategooriaid vähendada, nende kohaldamisala täpsustada ning tagada, et nende nimetused oleksid iseenesestmõistetavad.
(9)
OLAFi edastatud teabel põhinevad kontrollhoiatused peaks tegema vastutav eelarvevahendite käsutaja pärast konsulteerimist eelarve peadirektoraadi ja õigustalitusega ning tihedas koostöös OLAFiga.
(10)
Komisjoni vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tegema kõrvalejätmishoiatust käsitlevad ettepanekud, mida eelarve peadirektoraat ja õigustalitus peaksid vajaduse korral tsentraliseeritult hindama. Kui kõrvalejätmishoiatust käsitlev ettepanek tehakse OLAFi edastatud teabe põhjal, tuleks seda hinnata tihedas koostöös OLAFiga. Samasugust menetlust tuleks kohaldada siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
(11)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks tihedas koostöös OLAFiga otsustama, milline mõju on vajalik, et kaitsta liidu finantshuve, ning OLAFit kõnealusest otsusest teavitama.
(12)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja peaks vastutama hoiatuste sisestamist, muutmist, eemaldamist või pikendamist käsitlevate taotluste esitamise eest. Piisava kontrollitaseme säilitamiseks tuleks nimetatud taotlused teha komisjoni otsuses C(2014)2784 kehtestatud hierarhilisel tasandil.
(13)
Peaarvepidaja peaks hoolitsema varajase hoiatamise süsteemi tõhusaks rakendamiseks vajaliku tehnilise korra eest komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu.
(14)
Üksikasjalik teave sissenõudekorralduste ja arestimiskorralduste kohta tehakse komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni kõigile talitustele ja rakendusametitele. Kaotada tuleks otsuses 2008/969/EÜ, Euratom ette nähtud hoiatused W3a (arestimiskorraldus) ja W4 (sissenõudekorraldus). Kõnealune teave üksi ei õigusta hoiatuste süstemaatilist esitamist. Selleks et langetada otsus hoiatuse vajalikkuse kohta, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja analüüsima juhtumi kõiki konkreetseid üksikasju.
(15)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (8) on sätestatud, et komisjon peab isikuandmete töötlemisel kinni pidama töötlemise seaduslikkuse nõuetest ja nõuetest, mis on seotud nende andmete edastamisega, ning et andmete töötlemisel peab toimuma eelkontroll, mida teostab Euroopa andmekaitseinspektor pärast teate saamist komisjoni andmekaitseametnikult.
(16)
Andmekaitset käsitlevate sätetega tuleks ette näha nende isikute õigused, kelle andmed on sisestatud varajase hoiatamise süsteemi või kelle andmed võidakse sinna sisestada.
(17)
Teatavate andmekaitsealaste õiguste puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud erandeid, mille kasutamist tuleb analüüsida juhtumipõhiselt ja neid ajutiselt kohaldada. Asjaomase teabe sisestamise ja muutmise, sealhulgas parandamise ja eemaldamise taotluste eest vastutav talitus peaks otsustama nende erandite kohaldamise.
(18)
Isikule, kelle kohta võidakse esitada kõrvalejätmishoiatus, tuleks anda võimalus oma seisukohti kirjalikult väljendada enne temaga seotud taotluse esitamist hoiatuse registreerimiseks varajase hoiatamise süsteemis. Sama võimalus tuleks anda, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
(19)
Nimetatud võimaluse andmine tuleks erandkorras edasi lükata, kui seda on vaja mõjuvatel õiguslikel põhjustel, et kaitsta juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust.
(20)
Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015, kui see on vajalik, et tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud piiravaid meetmeid käsitlevate määruste järgimine, kuni tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemis (ABAC) võetakse arvesse välispoliitika vahendite talituse asjaomases andmebaasis sisalduvat teavet. Sellistel juhtudel registreeritakse hoiatus W5b, millele viidatakse otsuses 2008/969/EÜ, Euratom.
(21)
Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaldamist tuleks jätkata kuni 1. juulini 2015 hoiatuste W3a ja W4 suhtes ja neid tuleks kuni nimetatud ajani käsitada käesoleva otsuse 4. jao kohaldamisel kontrollhoiatuste tähenduses.
(22)
Käesoleva otsuse rakendamine eeldab, et varajase hoiatamise süsteemi toimimist hinnatakse korrapäraselt ja et see aitab tõhusalt kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele.
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
1. JAGU
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese, reguleerimisala ja eesmärk
1. Käesoleva otsusega luuakse komisjoni ja rakendusametite eelarvevahendite käsutajatele kasutamiseks varajase hoiatamise süsteem, kui nad täidavad Euroopa Liidu üldeelarvet ja rakendavad muid liidu hallatavaid vahendeid.
2. Varajase hoiatamise süsteem aitab kaitsta liidu finantshuve ja mainet, võidelda pettustega ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine.
3. Varajase hoiatamise süsteemi eesmärk on
a)
teavitada hoiatuste registreerimise kaudu komisjoni ja rakendusametite vastutavaid eelarvevahendite käsutajaid isikutest, kes võivad ohustada liidu finantshuvisid ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid, ning
b)
võimaldada vastutaval eelarvevahendite käsutajal viia hoiatusi aluseks võttes läbi kontrollimisi või võtta vajalikke meetmeid, sealhulgas neid, millele on viidatud 4. jaos.
4. Teabe eesmärk on tagada
a)
ohtude ärahoidmine kontrollimiste abil, mis tuginevad varajasele teabele isiku kohta, keda kahtlustatakse järgmises või kellega seoses on leitud järgmist:
-
olulised vead või eeskirjade eiramine,
-
ametialane väärkäitumine,
-
lepingu oluline rikkumine või
-
delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettus, korruptsioon või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus (9);
b)
isiku menetlusest kõrvalejätmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 106 lõike 1 ja artikli 109 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „peaarvepidaja”- komisjoni peaarvepidaja või tema alluv, kellele peaarvepidaja on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 69 kohaselt delegeerinud teatavad ülesanded;
b) „vastutav eelarvevahendite käsutaja”- määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 65 tähenduses komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab vastavalt sise-eeskirjadele Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve”) täitmise eest, kaasa arvatud rakendusametite direktorid, nimetatud määruse artiklis 65 osutatud edasivolitatud eelarvevahendite käsutajaid, kes täidavad direktori ülesandeid, ning liidu delegatsioonide juhid, kes tegutsevad komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena vastavalt kõnealuse määruse artikli 56 lõikele 2;
c) „andmesubjekt”- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) osutatud tuvastatav isik;
d) „järeldused”- juriidilise kohustuse täitmise käigus avastatud või kontrollikoja, pettustevastase ameti (OLAF) või siseauditi talituse auditite või juurdluste või mis tahes muu vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel läbi viidud kontrolli või auditi käigus kindlaks tehtud faktid;
e) „juriidiline kohustus”- komisjoni määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 esimese osa V-VIII jaotise ja teise osa kohaselt võetud kohustus;
f) „isik”- järgmine mis tahes füüsiline või juriidiline isik või ühendus, mis ei ole juriidiline isik:
-
vahendite saaja määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 2 punkti i tähenduses,
-
taotleja või pakkuja,
-
toetuse taotleja,
-
auhinnakonkursil osaleja,
-
välisekspert määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 204 tähenduses,
-
isik, kellel on volitused esindada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktides b ja e osutatud juriidilisi isikuid, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida;
g) „ametialane väärkäitumine”- isiku kutseala õigusnormide, eeskirjade või eetikanormide rikkumine ning mis tahes eksimuslik käitumine, mis mõjutab kutseala usaldusväärsust;
h) „alltöövõtja”- ettevõtja, kelle taotleja või pakkuja või töövõtja pakub välja lepingu ühe osa täitmiseks, ilma et hankijal oleks sellega otsest juriidilist kohustust;
i) „oluline viga või eeskirjade eiramine”- oluline viga või eeskirjade eiramine delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 166 lõike 2 tähenduses;
j) „hoiatuse kontaktisik”- isik, kes vastutab hoiatusega tegelemise eest kuni selle eemaldamiseni taotluse eest vastutavas talituses.
Artikkel 3
Varajase hoiatamise süsteemi toimimine
1. Peaarvepidaja hoolitseb varajase hoiatamise süsteemi tõhusa toimimise jaoks vajaliku tehnilise korra ja süsteemi järelevalve eest.
Peaarvepidaja sisestab, muudab, pikendab ja eemaldab varajase hoiatamise süsteemi hoiatusi, mida on taotlenud vastutav eelarvevahendite käsutaja.
2. Peaarvepidaja võtab vastu tehniliste aspektidega seonduvad rakendusmeetmed ja määrab kindlaks nendega seotud menetlused, sealhulgas turvalisuse valdkonnas.
Peaarvepidaja teavitab nimetatud meetmetest komisjoni talitusi ja rakendusameteid.
Artikkel 4
Õigus hoiatust taotleda, muuta, pikendada või eemaldada ja vastavasisuline menetlus
1. Hoiatuse registreerimist, muutmist, pikendamist või eemaldamist võib taotleda üksnes vastutav eelarvevahendite käsutaja.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, muutmiseks, pikendamiseks või eemaldamiseks peaarvepidajale. Vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutab selleks käesoleva otsuse lisas olevat vormi.
3. Artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisik kontrollib enne taotluse peaarvepidajale edastamist, et artiklites 11 või 12 esitatud nõuded oleksid täidetud.
Artikkel 5
Juurdepääs varajase hoiatamise süsteemile
Komisjoni talitustel ja rakendusametitel on komisjoni keskse raamatupidamissüsteemi kaudu olemas otsene juurdepääs varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele.
Komisjoni talitused või rakendusametid, kes vastutavad kohtsüsteemi eest, võivad kasutada seda süsteemi juurdepääsuks varajase hoiatamise süsteemis sisalduvale teabele tingimusel, et tagatakse kooskõla kohtsüsteemi ja keskse raamatupidamissüsteemi andmete vahel.
Artikkel 6
Varajase hoiatamise süsteemi kasutamine
Varajase hoiatamise süsteemis säilitatavat teavet võib kasutada üksnes liidu eelarve täitmise või muude liidu hallatavate vahendite rakendamise otstarbel. See ei mõjuta määruse (EÜ, Euratom) nr 1302/2008 artikli 1 lõikes 2 ja 3 osutatud menetlusest kõrvalejätmise keskandmekogus (edaspidi „kõrvalejätmise keskandmebaas”) sisalduvat teavet (10).
OLAF võib kasutada varajase hoiatamise süsteemis ja kõrvalejätmise keskandmebaasis sisalduvat teavet juurdlusülesannete täitmiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi ja millega tunnistatakse kehtestuks määrus (EÜ) nr 1073/1999 (edaspidi „OLAFi määrus”), ning pettuste ärahoidmiseks, sealhulgas riskianalüüside koostamiseks.
Artikkel 7
Varajase hoiatamise süsteemis päringu tegemise ajastus
Vastutav eelarvevahendite käsutaja kontrollib, kas varajase hoiatamise süsteemis on isiku kohta hoiatusi järgmistel etappidel:
a)
enne individuaalse eelarvelise kulukohustuse võtmist;
b)
enne üldise eelarvelise kulukohustuse võtmist, kui isik on selles etapis teada;
c)
esialgsete eelarveliste kulukohustuste korral enne sellise juriidilise kohustuse võtmist, mis annab õiguse hilisematele maksetele, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist;
d)
hanke- või toetusmenetluste, auhinnakonkursside ja osalemiskutsete korral hiljemalt enne lepingu sõlmimise otsuse tegemist;
e)
hankemenetluse korral, kui hankija piirab nende taotlejate arvu, keda kutsutakse pakkumust esitama, enne taotlejate lõplikku valikut;
f)
enne maksete tegemist, välja arvatud siis, kui see puudutab personalikulude maksmist ning kohtumistel ja konkurssidel osalemisega seotud sõidukulude hüvitamist.
Artikkel 8
Hoiatuse kontaktisik
Hoiatuse kontaktisik:
a)
koostab taotluse hoiatuse registreerimiseks;
b)
edastab taotluse ja muu hoiatusega seotud teabe peaarvepidajale;
c)
annab teavet, mis võimaldab teistel vastutavatel eelarvevahendite käsutajatel viia läbi kontrollimisi või teha otsuseid 4. jaos osutatud mõju kohta.
2. JAGU
VARAJASE HOIATAMISE SÜSTEEMI SISESTATUD TEAVE
Artikkel 9
Hoiatuste kategooriad
1. Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused jaotatakse kahte kategooriasse:
a) „kontrollhoiatus”- kui isikut kahtlustatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 osutatud pettuses, korruptsioonis või mis tahes muus liidu finantshuve kahjustavas ebaseadusliku tegevuses, olulistes vigades või eeskirjade eiramises, ametialases väärkäitumises või lepingu olulises rikkumises või kui tema kohta on tehtud sellealaseid järeldusi;
b) „kõrvalejätmishoiatus”- kui isik jäetakse menetlusest kõrvale vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 ja artikli 109 lõikes 1 sätestatud kõrvalejätmise põhjustele.
2. Isiku kohta võib erinevatel põhjustel registreerida erinevaid hoiatusi.
Artikkel 10
Varajase hoiatamise süsteemi hoiatustes sisalduv teave
Varajase hoiatamise süsteemi hoiatused sisaldavad järgmisi andmeid:
a)
isiku andmed;
b)
hoiatuse laad;
c)
hoiatuse kestus;
d)
põhjendus, miks isik ohustab liidu finantshuve ja mainet või muid liidu hallatavaid vahendeid;
e)
ärakuulamismenetlusega seotud teave;
f)
vastutava eelarvevahendite käsutaja nimi;
g)
käesoleva otsuse artiklis 8 osutatud hoiatuse kontaktisiku nimi.
Artikkel 11
Kontrollhoiatused
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatust, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:
a)
OLAF on määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt teavitanud vastutavat eelarvevahendite käsutajat, kui juurdluse käigus ilmneb, et võib olla vaja võtta meetmeid liidu finantshuvide kaitsmiseks;
b)
Euroopa Kontrollikoda on edastanud komisjonile või siseauditi talitus on edastanud vastutavale eelarvevahendite käsutajale teabe, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule liidu finantshuve kahjustavale ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või leping olulisele rikkumisele, millega isik on seotud;
c)
vastutav eelarvevahendite käsutaja on viinud läbi kontrollimise või auditi, mis osutab delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 141 viidatud pettusele, korruptsioonile või muule ebaseaduslikule tegevusele, või olulistele vigadele, eeskirjade eiramisele, ametialasele väärkäitumisele või lepingu olulisele rikkumisele, millega isik on seotud, või on teda teavitatud sellise kontrolli või auditi läbiviimisest.
2. Kontrollhoiatus kehtib maksimaalselt üks aasta. See eemaldatakse, kui taotletakse kõrvalejätmishoiatust, või kui kontrollimine ei ole enam vajalik.
3. Lõikes 2 osutatud perioodi lõpus eemaldatakse kontrollhoiatus automaatselt.
4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib taotleda kontrollhoiatuse pikendamist, kui OLAF annab teada, et lõikes 1 osutatud juurdlustel põhinevad järeldused ei ole veel tehtud, kuid juurdluste käik õigustab kontrollhoiatuse jätkumise. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kontrollhoiatuse pikendamiseks ka siis, kui lõike 1 punktides b ja c sätestatud tingimused on endiselt täidetud.
5. Vastutav eelarvevahendite käsutaja põhjendab hoiatuse pikendamise vajalikkust liidu finantshuvide ja maine seisukohast.
6. Pikendamist käsitatakse kui uut kontrollhoiatuse taotlust.
Artikkel 12
Kõrvalejätmishoiatus
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja taotleb kõrvalejätmishoiatust määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 1 või artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel.
2. Kõrvalejätmishoiatus eemaldatakse kõrvalejätmise perioodi lõpus.
3. Varajase hoiatamise süsteemi sisestatud kõrvalejätmishoiatus sisestatakse automaatselt ka kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevasse keskandmebaasi.
Artikkel 13
OLAFi edastatud teave
Kui OLAF edastab teavet vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6, et aidata vastutaval eelarvevahendite käsutajal otsustada, kas Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset, või vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artiklile 11, sisaldab see teave järgmist:
a)
asjaomase isiku nimi;
b)
ülevaade juhtumi asjaoludest ja juurdluse käigus kindlakstehtud ohtudest. Ülevaade peab olema piisav selleks, et isikut saaks käesoleva otsuse artikli 16 alusel nõuetekohaselt ära kuulata;
c)
mis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, eelkõige juhul, kui on vaja rakendada liikmesriigi õigusasutuste või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.
3. JAGU
HOIATUSE REGISTREERIMISE MENETLUSSÄTTED
Artikkel 14
Kesktalitustega seoses kontrollhoiatustega toimuv eelnev konsulteerimine
Enne kui vastutav eelarvevahendite käsutaja langetab vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõikele 6 ja artiklile 11 OLAFilt saadud teabe põhjal otsuse kontrollhoiatuse registreerimise kohta, konsulteerib ta eelarve peadirektoraadi (keskse finantstalituse) ja vajaduse korral õigustalitusega, tehes seejuures OLAFiga määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 kohaselt tihedalt koostööd.
Artikkel 15
Kõrvalejätmishoiatuste hindamine - kesktalitused
Enne seda, kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul esitatakse kõrvalejätmishoiatuse taotlus artikli 106 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 109 lõikes 1 osutatud juhtudel ja selle asjakohane kestus, viivad eelarve peadirektoraat ja õigustalitus läbi tsentraliseeritud hindamise. Kui vastutava eelarvevahendite käsutaja ettepanekul taotletav kõrvalejätmishoiatus põhineb OLAFi esitatud teabel, toimub kõnealune hindamine tihedas koostöös OLAFiga.
Artikkel 16
Õigus olla ära kuulatud
1. Hoiatuste registreerimise suhtes kohaldatakse järgmisi eeskirju.
a)
Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab kõrvalejätmishoiatuse registreerimist või mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, annab ta kõigepealt asjaomasele isikule võimaluse oma seisukohti kirjalikult väljendada. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab kõnealusele isikule selleks vähemalt 14 kalendripäeva. Samal ajal teavitab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikut sellest, et vastuse puudumisel hoiatus registreeritakse.
Vajaduse korral annab vastutav eelarvevahendite käsutaja isikule võimaluse väljendada oma seisukohti OLAFi esitatud teabe põhjal.
b)
Kui isik esitab seisukohad, mis ei muuda vastutava eelarvevahendite käsutaja hinnangut, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse aktiveerimiseks.
Kui isik esitab seisukohad, mis vastutava eelarvevahendite käsutaja arvates muudavad hoiatuse ebaproportsionaalseks või tarbetuks, hoiatust ei aktiveerita ja isikut teavitatakse sellest.
Peaarvepidaja saadab vastavalt olukorrale vastutavale eelarvevahendite käsutajale kinnituse hoiatuse registreerimise kohta varajase hoiatamise süsteemis.
c)
Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut hoiatuse aktiveerimisest ja selle kestusest. See ei ole vajalik, kui isik ei ole vastanud kutsele väljendada oma seisukohti kirjalikult.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis e osutatud juhtudel kuni kõrvalejätmise kestust käsitleva otsuse tegemiseni juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab isikule võimaluse väljendada oma seisukohti kõrvalejätmise kestuse üle.
3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib esitada taotluse kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõike 1 punktis a osutatud olukordades juba enne seda, kui ta on andnud isikule võimaluse seisukohtade väljendamiseks, kui tal oma ametlik dokument, mis olukorda kinnitab. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab isikut kõrvalejätmishoiatuse registreerimisest.
4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib erandkorras lükata edasi isikule kirjalikult seisukohtade esitamiseks võimaluse andmist enne taotluse esitamist kõrvalejätmishoiatuse registreerimiseks või enne mis tahes meedet, mis võib kahjustada asjaomase isiku õigusi, kui on mõjuvad õiguslikud põhjused, et kaitsta juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust, ning jätkata samal ajal hoiatuse registreerimist.
5. Kui OLAF teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat vastavalt artiklile 13, märgib ta, kas juurdluse või riikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsus vajab kaitsmist ja kas isikule antavat võimalust seisukohtade väljendamiseks tuleb edasi lükata.
6. Isikule antakse võimalus väljendada oma seisukohti niipea, kui juurdluse või riikliku kohtumenetluse kaitsmist käsitlevaid põhjuseid enam ei ole.
Artikkel 17
Andmekaitse ja andmesubjektide õigused
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab andmesubjekte, et neid käsitlevad andmed võidakse sisestada varajase hoiatamise süsteemi, ning teeb neile teatavaks, kellele neid andmeid võidakse edastada. Selline üldine teave lisatakse kirjalikult eelkõige pakkumis-, projektikonkursi- ja auhinnakonkursi kutsetesse, ja kui need puuduvad, tehakse see teave teatavaks enne lepingute sõlmimist või toetuste andmist.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja, kes esitab taotluse hoiatuse registreerimiseks, vastutab suhtluse eest selle isikuga, kelle andmed varajase hoiatamise süsteemi sisestati. Ta vastab asjaomaselt isikult saadud taotlustele, mis on seotud ebaõigete või -täielike isikuandmete parandamisega, ja kõigile muudele kõnealuse isiku esitatud taotlustele või küsimustele.
3. Samuti võib isik taotleda peaarvepidajalt kirjalikult teavet selle kohta, kas ta on registreeritud varajase hoiatamise süsteemis.
Peaarvepidaja esitab selle teabe, välja arvatud siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja otsustab, vastavalt vajadusele kokkuleppel OLAFiga, et kehtivad määruse nr 45/2001 artikli 20 lõike 1 kohased piirangud.
4. Eemaldatud hoiatused on kättesaadavad ainult auditeerimis- ja juurdluseesmärkidel ega ole nähtavad kõigile varajase hoiatamise süsteemi kasutajatele.
Füüsilistele isikutele viitavad hoiatustes sisalduvad isikuandmed jäävad pärast hoiatuse eemaldamist sellistel eesmärkidel kättesaadavaks ainult viieks aastaks.
Artikkel 18
Hoiatuse läbivaatamine
Kui isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud hoiatus, esitab uusi andmeid, mis tõendavad, et hoiatuse registreerimise põhjuseid enam ei ole, esitab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotluse hoiatuse eemaldamiseks.
Isik, kelle kohta on varajase hoiatamise süsteemis registreeritud kõrvalejätmishoiatus, võib esitada kaebuse ombudsmanile ja taotleda kohtulikku kontrolli.
4. JAGU
HOIATUSTE MÕJU
Artikkel 19
Mõju käsitlevad üldeeskirjad
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja palub hoiatuse kontaktisikul esitada talle kogu vajalik teave, mis võimaldab tal teha otsuseid käesolevas jaos sätestatud mõju kohta.
2. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja esitab artikli 11 kohase taotluse kontrollhoiatuse registreerimiseks OLAFilt saadud teabe põhjal, järgib vastutav eelarvevahendite käsutaja käesoleva otsuse artiklites 14 või 15 kindlaks määratud menetlust ning teeb otsuse mõju kohta tihedas koostöös OLAFiga vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013.
3. Hoiatuse mõju üle otsustamisel võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõikide hoiatuste puhul arvesse järgmisi kriteeriume:
a)
oht liidu finantshuvidele ja mainele;
b)
juriidilise kohustuse summa ja kestus;
c)
juriidilise kohustuse täitmise kiireloomulisus;
d)
asjaolude laad;
e)
asjaolude tõsidus ja
f)
juriidilise kohustuse täitmise võimalik mõju.
Kõrvalejätmishoiatuste puhul võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja arvesse ka kõrvalejätmise põhjuste laadi ja tõsidust ning vajadust tagada teenuse järjepidevus.
4. Igal juhul põhjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitlevat otsust kirjalikult.
Artikkel 20
Kontrollhoiatuste mõju
1. Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:
a)
vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt hanke- või toetusmenetluses või auhinnakonkursis sätestatule nõuda täiendavaid tõendavaid dokumente;
b)
toetusmenetluse puhul koostatakse eelmakset käsitlev riskianalüüs.
2. Juriidilise kohustuse puhul võib kõnealune kontroll hõlmata järgmist:
a)
tegevuse vastavus juriidilisele kohustusele, kaasa arvatud tähtaegadest kinnipidamine ja tulemuste sisu;
b)
olemasolevate toetuste puhul kontrollitakse enne makse sooritamist kulude rahastamiskõlblikkust, auditi ja kohapealsete kontrollide teostamist.
Artikkel 21
Õigus olla pärast kontrollhoiatust ära kuulatud
Käesoleva otsuse artiklis 15 sätestatud menetlust ja käesoleva otsuse artiklis 16 sätestatud õigust olla ära kuulatud kohaldatakse ka siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavandab pärast kontrollhoiatuse esitamist mis tahes meedet, mis võiks kahjustada asjaomase isiku õigusi.
Artikkel 22
Kõrvalejätmishoiatuste mõju menetlustele ja juriidilistele kohustustele
1. Hanke- või toetusmenetluste või auhinnakonkursside puhul jätab vastutav eelarvevahendite käsutaja hanke- või toetusmenetlusest välja isiku, kelle kohta on esitatud kõrvalejätmishoiatus, välja arvatud siis, kui määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja kui isik on monopoolses olukorras.
2. Olemasolevate juriidiliste kohustuste puhul teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja mõju käsitleva otsuse, sealhulgas:
a)
lepingu täitmise või toetuse andmise jätkamine ning asjakohaste kontrollide tegemine;
b)
maksetähtaja arvestamise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 lõikele 2;
c)
maksete peatamine vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklile 208;
d)
lepingu täitmise või toetuse andmise peatamine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 116 ja artikli 135 lõikele 5;
e)
juriidilise kohustuse lõpetamine, kui juriidilise kohustuse sättes nähakse ette selle lõpetamine teabe põhjal, mille alusel hoiatus registreeriti.
3. Kui isik on alltöövõtja, nõuab vastutav eelarvevahendite käsutaja taotlejalt, pakkujalt või töövõtjalt alltöövõtja asendamist.
Artikkel 23
Kõrvalejätmishoiatuste mõju eelarvetehingutele
1. Kõrvalejätmishoiatuste puhul kinnitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vajaduse korral raamatupidamissüsteemis, et makse tuleks teha vaatamata hoiatuse olemasolule.
2. Kõrvalejätmishoiatuse registreerimise korral ei võeta ühtegi individuaalset eelarvelist kulukohustust, ei registreerita ühtegi üldistel kulukohustustel põhinevat individuaalset juriidilist kohustust eelarve raamatupidamisarvestuses ega sõlmita ühtegi esialgsetel kulukohustustel põhinevat juriidilist kohustust, välja arvatud siis, kui isik on monopoolses olukorras määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt.
5. JAGU
LÕPPSÄTTED
Artikkel 24
Kehtetuks tunnistamine
Tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/969/EÜ, mis käsitleb varajase hoiatamise süsteemi komisjoni eelarvevahendite käsutajatele ja rakendusametitele.
Artikkel 25
Üleminekusätted
1. Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud kõrvalejätmishoiatused jäävad aktiivseks kuni nende kehtivusaja lõpuni vastavalt kõnealusele otsusele.
2. Otsuse 2008/969/EÜ, Euratom kohaselt registreeritud hoiatusi W1, W2 ja W3b käsitatakse kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses.
3. Hoiatuste W3a ja W4 registreerimist jätkatakse kuni 1. juulini 2015 vastavalt otsuses 2008/969/EÜ, Euratom sätestatud tingimustele. Käesoleva otsuse 4. jao kohaldamise eesmärgil käsitatakse hoiatusi W3a ja W4 kontrollhoiatustena käesoleva otsuse tähenduses. Otsust 2008/969/EÜ, Euratom kohaldatakse jätkuvalt hoiatuste W5b suhtes kuni 1. juulini 2015.
Artikkel 26
Avaldamine
Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 13. november 2014


Input:
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. gruodžio 3 d.
kuriuo dėl taikymo laikotarpio iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/866/EB dėl tam tikrų dvigeldžių moliuskų, skirtų žmonių maistui, importo iš Peru laikino sustabdymo skubių priemonių
(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 9113)
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/874/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 53 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį,
kadangi:
(1)
Reglamente (EB) Nr. 178/2002 Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis nustatyti maistą ir pašarus reglamentuojantys bendrieji principai, visų pirma susiję su maisto ir pašarų sauga. Jame nustatytos skubios priemonės, jeigu įrodyta, kad iš trečiųjų šalių importuojami maisto produktai ar pašarai gali kelti didelį pavojų žmonių sveikatai, gyvūnų sveikatai arba aplinkai ir kad susijusios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) taikomomis priemonėmis tinkamai išvengti pavojaus neįmanoma;
(2)
Komisijos sprendimas 2008/866/EB (2) buvo priimtas po hepatito A protrūkio tarp žmonių, vartojusių iš Peru importuotų dvigeldžių moliuskų, užkrėstų hepatito A virusu (HAV). Šis sprendimas iš pradžių buvo taikomas iki 2009 m. kovo 31 d., tačiau Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2013/636/ES (3) šis taikymo laikotarpis paskutinį kartą buvo pratęstas iki 2014 m. lapkričio 30 d.;
(3)
Peru kompetentinga institucija buvo paprašyta suteikti pakankamas garantijas, užtikrinančias, kad būtų ištaisyti stebėsenos sistemos, skirtos virusui aptikti gyvuose dvigeldžiuose moliuskuose, trūkumai. Visų pirma reikėtų pateikti su Donax moliuskais (Donax spp.) susijusius stebėsenos programos rezultatus. Neatsižvelgiant į tai, kad iki šiol hepatito A protrūkį tarp žmonių sukėlė būtent Donax moliuskai (Donax spp.), Komisijai nebuvo pateikti su šia rūšimi susiję stebėsenos programos rezultatai. Todėl Komisija negali patvirtinti, kad šiuo metu Peru taikoma tam tikrų dvigeldžių moliuskų kontrolės sistema ir stebėsenos planas yra tinkami pagal Sąjungos teisė aktus reikalingoms garantijoms suteikti. Taigi skubias priemones reikėtų taikyti toliau;
(4)
todėl Sprendimo 2008/866/EB taikymo laikotarpio pabaigos data turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;
(5)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2008/866/EB 5 straipsnyje data „2014 m. lapkričio 30 d.“ pakeičiama data „2015 m. lapkričio 30 d.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 3 d.


Input:
32012D0829
L 356/71
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
21.12.2012.
ODLUKA VIJEĆA 2012/829/ZVSP
od 21. prosinca 2012.
o izmjeni Odluke 2010/413/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Irana
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,
budući da:
(1)
Vijeće je 26. srpnja 2010. donijelo Odluku 2010/413/ZVSP (1).
(2)
U Odluku 2010/413/ZVSP trebalo bi uključiti odredbu o pojačanom praćenju svih aktivnosti financijskih institucija u Uniji s iranskim financijskim institucijama.
(3)
Osim toga, također bi trebalo izmijeniti odredbu u Odluci 2010/413/ZVSP koja se odnosi na zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora.
(4)
Nadalje, dodatne osobe i subjekte trebalo bi uvrstiti u popis osoba i subjekata koji podliježu mjerama ograničavanja određen u Prilogu II. Odluci 2010/413/ZVSP, određene subjekte trebalo bi ukloniti s tog popisa, a unose u vezi s određenim subjektima trebalo bi izmijeniti.
(5)
Odluku 2010/413/ZVSP stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odluka 2010/413/ZVSP mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 10. umeće se sljedeći stavak:
„3.a Od financijskih se institucija traži da u svojim aktivnostima s bankama i financijskim institucijama određenima u stavku 1.:
(a)
neprestano prate promet na računima, uključujući pomoću svojih programa za dubinsku analizu klijenata i na temelju svojih obveza u odnosu na pranje novca i financiranje terorizma;
(b)
zahtijevaju da se u platnim nalozima ispune svi podaci koji se odnose na izdavatelja i primatelja dotične transakcije, a ako ti podaci ti nisu dostavljeni, da odbiju izvršenje transakcije;
(c)
pet godina čuvaju svu evidenciju o transakcijama i na zahtjev je daju na raspolaganje državnim tijelima;
(d)
ako posumnjaju ili imaju opravdane razloge sumnjati da su financijska sredstva povezana s financiranjem širenja oružja, bez odlaganja obavijeste o svojim sumnjama Jedinicu za financijski nadzor (FIU) ili neko drugo nadležno tijelo koje odredi dotična državna članica. Jedinica za financijski nadzor ili takvo drugo nadležno tijelo pravodobno, neposredno ili posredno, ima pristup financijskim i administrativnim informacijama te informacijama o kaznenom progonu koje su potrebne za pravilno izvršenje ove funkcije, uključujući analizu izvještaja o sumnjivim transakcijama.”
2.
Članak 20. stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
osobe i subjekti koji nisu obuhvaćeni Prilogom I. a bave se, ili su izravno povezane s, ili pružaju podršku aktivnostima Irana koje su osjetljive u pogledu širenja nuklearnog oružja ili razvoju iranskog sustava za ispaljivanje nuklearnog oružja, uključujući sudjelovanjem u nabavi zabranjenih predmeta, robe, opreme, materijala i tehnologije, ili osobe ili subjekti koji djeluju u njihovo ime ili prema njihovim uputama, ili subjekti koji su u njihovu vlasništvu ili pod njihovim nadzorom, uključujući nezakonitim sredstvima, ili osobe i subjekti koji su osobama ili subjektima uvrštenima na popis pomagale u izbjegavanju ili kršenju odredaba RVSUN-a 1737 (2006.), RVSUN-a 1747 (2007.), RVSUN-a 1803 (2008.) i RVSUN-a 1929 (2010.) ili ove Odluke, kao i drugi članovi i subjekti IRGC-a i IRISL-a, i subjekti u njihovu vlasništvu ili pod njihovim nadzorom ili osobe i subjekti koje djeluju u njihovo ime ili im pružaju usluge osiguranje ili druge bitne usluge, kako su navedeni u Prilogu II.”
Članak 2.
Prilog II. Odluci 2010/413/ZVSP mijenja se kako je određeno u Prilogu ovoj Odluci.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na datum objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2012.


Input:
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 807/2013,
annettu 26 päivänä elokuuta 2013,
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eräiden nautojen unionin edustavilla markkinoilla todettuja hintoja koskevan selvityksen osalta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 192 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komission asetuksen (EY) N:o 2273/2002 (2) säännökset eivät enää vastaa hintanoteerausten nykytilannetta asianomaisilla unionin markkinoilla. Hintanoteerauksia koskevat säännöt on tarpeen mukauttaa naudanliha-alan tarpeisiin. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2273/2002 olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.
(2)
Jotta markkinatilanteesta olisi jatkuvasti kattava kuva, on tarpeen tietää muiden kuin komission asetuksen (EY) N:o 1249/2008 (3) mukaisen hintaselvityksen piiriin kuuluvien tiettyjen nautaluokkien hinnat.
(3)
Jotta tietojen tarkkuutta voitaisiin parantaa, olisi säädettävä iältään kahdeksasta päivästä neljään viikkoon olevien urospuolisten vasikoiden, yli kuuden kuukauden mutta alle kahden vuoden ikäisen lihakarjan sekä alle kahdeksan kuukauden iässä teurastettujen vasikoiden hintoja koskevasta selvityksestä. Sen vuoksi olisi vahvistettava yksityiskohtaiset säännöt tiedoista, jotka on esitettävä hintaselvitystä varten kunkin kyseisen nautaluokan osalta.
(4)
Olisi vahvistettava ne jäsenvaltiot, joissa kyseisten eri nautaluokkien tuotanto ja kauppa on osuudeltaan merkittävä, ja määritettävä, mitä tietoja niiden olisi toimitettava hintaselvitystä varten kustakin kyseisestä luokasta.
(5)
Unionin edustavilla markkinoilla noteerattu hinta olisi vahvistettava kyseisten nautojen kunkin jäsenvaltion edustavilla markkinoilla todettujen hintojen keskiarvon tasolle. Tämä keskiarvo olisi painotettava kunkin jäsenvaltion asianomaisen nautakarjan suhteellista määrää ilmaisevilla kertoimilla jokaisen viiteajanjaksona kaupan pidetyn luokan osalta.
(6)
Jotta kyseisistä nautaluokista saadaan vertailukelpoiset hinnat unionissa, on tarpeen säätää, että hintojen noteeraamisessa olisi viitattava tarkoin määriteltyyn kaupan pitämisen vaiheeseen ja että lähtökohtana on käytettävä arvonlisäverottomia noteerauksia.
(7)
Lisäksi olisi määriteltävä teurastettujen vasikoiden ruhojen unionin viitetarjontamuoto. Samassa yhteydessä on aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden olisi määritettävä tiettyjä korjauskertoimia niissä käytettyjen tarjontamuotojen mukauttamiseksi unionin viitetarjontamuotoon.
(8)
Olisi valittava kunkin jäsenvaltion edustavat markkinat. Jos jäsenvaltiossa on useita edustavia markkinoita, huomioon olisi otettava eri markkinoilla todettujen noteerausten painotettu keskiarvo.
(9)
Sen varmistamiseksi, että ilmoitetut hinnat ovat kansallisen tuotannon edustavia hintoja, on tarpeen antaa jäsenvaltioille mahdollisuus nimetä hintojen noteerausta varten sellaisia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka käyvät kauppaa huomattavalla määrällä kyseisten nautaluokkien eläimiä tai lähettävät teurastettavaksi huomattavan paljon kyseisiä eläimiä.
(10)
Jos hintanoteerauksia ei ole saatavissa julkisilta markkinoilta, teurastamoiden toimijoilta tai nimetyiltä luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, olisi säädettävä, että maaseutukeskukset, noteerauskeskukset, viljelijöiden osuuskunnat, viljelijöiden liitot tai muut kyseisen jäsenvaltion luotettavat lähteet noteeraavat hinnat.
(11)
Jos jäsenvaltiot ovat perustaneet alueellisia komiteoita tiettyjen nautaluokkien hintojen määrittämiseksi, olisi säädettävä, että kyseisten komiteoiden määrittämät hinnat voidaan ottaa huomioon hintojen laskennassa kansallisella tasolla edellyttäen, että komiteoiden jäsenyydellä varmistetaan tasapainoinen ja puolueeton lähestymistapa.
(12)
Jäsenvaltiot olisi velvoitettava ilmoittamaan komissiolle määräajoin tietyt tiedot kyseisten nautaluokkien hintaselvityksiä koskevaa seurantaa varten.
(13)
Olisi säädettävä, että kansalliset keskihinnat toimitetaan komissiolle viikoittain sähköisillä tiedonsiirtovälineillä.
(14)
Jäsenvaltiot saattavat joutua eläinlääkinnällisistä tai terveyden suojelua koskevista syistä toteuttamaan noteerauksiin vaikuttavia toimenpiteitä. Noteerattaessa markkinahintoja tällaisessa tilanteessa ei ole aina perusteltua ottaa huomioon noteerauksia, jotka eivät heijasta markkinoiden tavanomaista suuntausta. Sen vuoksi olisi vahvistettava tiettyjä sääntöjä, joiden mukaan komissio voi antaa kyseiselle jäsenvaltiolle luvan jättää ottamatta huomioon noteeratut hinnat tai käyttää viimeisiä hintanoteerauksia.
(15)
On tarpeen säätää, että jäsenvaltioiden olisi toteutettava tiettyjä toimenpiteitä, jotta hintaselvitykset olisivat edustavia ja tarkkoja. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle näistä toimenpiteistä.
(16)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Iältään kahdeksasta päivästä neljään viikkoon olevien urospuolisten vasikoiden unionin keskihinnan vasikkaa kohden on oltava yhtä suuri kuin lypsyrotuisten urospuolisten vasikoiden ja liharotuisten urospuolisten vasikoiden osalta niiden liitteessä I tarkoitettujen jäsenvaltioiden, joissa kyseisten vasikoiden tuotanto ja kauppa on osuudeltaan merkittävä, edustavilla markkinoilla noteerattujen hintojen keskiarvo, joka on painotettava seuraavin perustein vahvistettavilla kertoimilla:
a)
lypsyrotuisten urospuolisten vasikoiden tapauksessa unionin lypsylehmämäärä, sellaisena kuin se on toimitettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/2008 (4) 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti;
b)
liharotuisten urospuolisten vasikoiden tapauksessa unionin lehmämäärä, sellaisena kuin se on toimitettuna asetuksen (EY) N:o 1165/2008 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
2. Kunkin 1 kohdassa tarkoitetun vasikkatyypin osalta ilmoitettavien hintojen on oltava julkisilla markkinoilla noteerattuja tai sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden noteeraamia, jotka käyvät kauppaa huomattavilla määrillä kyseisiä vasikkatyyppejä ja ovat jäsenvaltion nimeämiä.
Kyseisten hintojen on oltava yhtä suuria kuin samassa tukkukaupan vaiheessa kyseisessä jäsenvaltiossa asianomaisesta tyypistä maksettujen arvonlisäverottomien hintojen keskiarvo painotettuna kertoimilla, jotka ilmaisevat jäsenvaltion urospuolisille vasikoille määrittelemien eri laatuluokkien suhteellisen osuuden ja kunkin markkinoiden suhteellisen merkityksen.
3. Tässä artiklassa tarkoitetaan
a)
’lypsyrotuisella urospuolisella vasikalla’ nautaeläimen urospuolista vasikkaa, joka kuuluu lypsyrotuun;
b)
’liharotuisella urospuolisella vasikalla’ nautaeläimen urospuolista vasikkaa, joka kuuluu liharotuun tai sekä lihan että maidon tuotannossa käytettävään rotuun tai joka on syntynyt risteytyksestä liharodun kanssa.
2 artikla
1. Lihakarjan unionin keskihinnan elopainokiloa kohti on oltava yhtä suuri kuin nuoren lihakarjan, vähintään yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisen urospuolisen lihakarjan ja vähintään yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisen naaraspuolisen lihakarjan osalta niiden liitteessä II tarkoitettujen jäsenvaltioiden, joissa kyseisen lihakarjan tuotanto ja kauppa on osuudeltaan merkittävä, edustavilla markkinoilla noteerattujen hintojen keskiarvo, joka on painotettava seuraavin perustein vahvistettavilla kertoimilla:
a)
nuoren lihakarjan tapauksessa enintään vuoden ikäisten nautaeläinten (ei kuitenkaan teuraseläinten) määrä unionissa, sellaisena kuin se on toimitettuna asetuksen (EY) N:o 1165/2008 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti;
b)
vähintään yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisen urospuolisen lihakarjan tapauksessa yli yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisten urospuolisten nautaeläinten määrä unionissa, sellaisena kuin se on toimitettuna asetuksen (EY) N:o 1165/2008 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti;
c)
vähintään yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisen naaraspuolisen lihakarjan tapauksessa yli yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisten vielä poikimattomien naaraspuolisten nautaeläinten määrä unionissa, sellaisena kuin se on toimitettuna asetuksen (EY) N:o 1165/2008 7 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
2. Kunkin 1 kohdassa tarkoitetun lihakarjatyypin osalta ilmoitettavien hintojen on oltava julkisilla markkinoilla noteerattuja tai sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden noteeraamia, jotka käyvät kauppaa huomattavilla määrillä kyseistä lihakarjaa ja ovat jäsenvaltion nimeämiä.
Kyseisten hintojen on oltava yhtä suuria kuin samassa tukkukaupan vaiheessa kyseisessä jäsenvaltiossa asianomaisesta tyypistä maksettujen arvonlisäverottomien hintojen keskiarvo painotettuna kertoimilla, jotka ilmaisevat jäsenvaltion lihakarjalle määrittelemien eri laatuluokkien suhteellisen osuuden ja kunkin markkinoiden suhteellisen merkityksen.
3. Tässä artiklassa tarkoitetaan
a)
’nuorella lihakarjalla’ vähintään kuuden kuukauden mutta alle kahdentoista kuukauden ikäisiä uros- ja naaraspuolisia nautaeläimiä, jotka on ostettu vieroituksen jälkeen kasvatettavaksi;
b)
’vähintään yhden vuoden mutta alle kahden vuoden ikäisellä lihakarjalla’ vähintään kahdentoista kuukauden mutta alle kahdenkymmenenneljän kuukauden ikäisiä uros- ja naaraspuolisia nautaeläimiä, jotka on ostettu kasvatettavaksi.
3 artikla
1. Alle kahdeksan kuukauden ikäisinä teurastettujen vasikoiden unionin keskihinnan 100:aa teuraspainokilogrammaa kohden on oltava yhtä suuri kuin kyseisten vasikoiden osalta niiden liitteessä III tarkoitettujen jäsenvaltioiden, joissa kyseinen tuotanto on osuudeltaan merkittävä, edustavilla markkinoilla noteerattujen hintojen keskiarvo, joka on painotettava kyseisten vasikoiden unionin nettotuotannon perusteella vahvistettavilla kertoimilla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen vasikoiden ruhojen osalta ilmoitettavan hinnan on oltava kyseisiä vasikoita teurastavien teurastamoiden toimijoiden noteeraamia tai sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden noteeraamia, jotka lähettävät teurastettavaksi huomattavan paljon kyseisiä vasikoita ja ovat jäsenvaltion nimeämiä.
Kyseisen hinnan on oltava yhtä suuri kuin kyseisessä jäsenvaltiossa teurastamoon vietäessä asianomaisten vasikoiden ruhojen osalta noteerattujen arvonlisäverottomien hintojen keskiarvo painotettuna kertoimilla, jotka ilmaisevat jäsenvaltion ruhoille määrittelemien eri laatuluokkien suhteellisen osuuden ja kunkin markkinoiden suhteellisen merkityksen.
3. Markkinahintojen toteamista varten ruhot on tarjottava
a)
ilman päätä ja sorkkia; pään on oltava irrotettu kallon ja ensimmäisen kaulanikaman välistä, sorkat on oltava katkaistu etupolvinivelistä tai kinnernivelistä;
b)
ilman rinta- ja vatsaontelon elimiä, munuaisia, munuaisrasvaa, lantion rasvakasautumia ja kuve- ja pallealihaa;
c)
ilman sukupuolielimiä ja niihin kiinnittyneitä lihaksia;
d)
pintarasvoineen.
Jos ruhon tarjontamuoto eroaa punnittaessa ensimmäisessä alakohdassa säädetystä tarjontamuodosta, ruhon paino tarkistetaan käyttämällä jäsenvaltion määrittämiä korjauskertoimia tarjontamuodon sovittamiseksi viitetarjontamuotoon. Tällöin 100 teuraspainokilogramman hinta tarkistetaan vastaavasti.
4. Markkinahintojen ilmoittamisessa huomioon otettava ruhopaino on ruhon kylmäpaino.
Ruhon kylmäpainon on vastattava viimeistään tunnin kuluttua eläimen pistämisestä punnittua lämminpainoa vähennettynä kahdella prosentilla.
4 artikla
1. Jos hintanoteerauksia ei ole saatavissa julkisilta markkinoilta, teurastamoiden toimijoilta tai 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 2 kohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta nimetyiltä luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, kyseisen jäsenvaltion maaseutukeskukset, noteerauskeskukset, viljelijöiden osuuskunnat tai viljelijöiden liitot noteeraavat hinnat.
Kuitenkin silloin, kun jäsenvaltio on perustanut komitean jonkin alueen hintojen määrittämiseksi ja tällaisen komitean jäsenyys jakautuu tasaisesti tiettyjen nautaluokkien tai nautaeläinten ruhojen ostajien ja myyjien kesken, kyseinen jäsenvaltio voi käyttää niitä ilmoitettavien hintojen laskennassa.
2. Kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edustavat markkinansa, määritettävät laatuluokat ja 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 2 kohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut painotuskertoimet sekä 3 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut korjauskertoimet viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2014 ja sen jälkeen viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä kesäkuuta.
Edustavia markkinoita koskevan ilmoituksen on sisällettävä
a)
selvityksessä sovellettu menetelmä sekä tiedot siitä, minkä tyyppisistä lähteistä tässä asetuksessa tarkoitetut hintanoteeraukset on saatu;
b)
kunkin hintanoteerauslähteen tyypin osalta maininta noteeratun volyymin osuudesta ilmaistuna prosenttiosuutena kustakin kaupankäynnin kohteena olleesta tai teurastetusta nautaluokasta.
Komissio toimittaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot kaikille jäsenvaltioille.
3. Kyseisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa, 2 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun nautatyypin kansalliset keskihinnat edustavilla markkinoillaan viimeistään kunkin viikon keskiviikkona kello 12.00 Brysselin aikaa. Jäsenvaltiot eivät saa ilmoittaa näitä hintoja millekään muulle taholle ennen niiden ilmoittamista komissiolle.
Kyseisten hintojen on koskettava sitä viikkoa, jona tiedot ilmoitetaan, edeltävän viikon maanantaista sunnuntaihin ulottuvaa seitsemän päivän ajanjaksoa.
Hinnat on ilmoitettava euroina tai tarvittaessa kansallisessa valuutassa.
Jäsenvaltioiden on tehtävä tässä kohdassa tarkoitetut ilmoitukset sähköisillä tiedonsiirtovälineillä, jotka komissio toimittaa jäsenvaltioille tähän tarkoitukseen.
5 artikla
Komissio tarkistaa 1 artiklan 1 kohdassa, 2 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja painotuskertoimia säännöllisin väliajoin, jotta voidaan ottaa huomioon kehityssuuntaukset kansallisella ja unionin tasolla.
Kun kukin tarkistus on tehty, komissio ilmoittaa jäsenvaltioille tarkistetut painotuskertoimet.
6 artikla
Jos jäsenvaltiossa toteutetaan eläinlääkinnällisistä tai terveyden suojelua koskevista syistä sen edustavilla markkinoilla noteerattujen hintojen tavanomaiseen kehitykseen vaikuttavia toimenpiteitä, komissio voi antaa jäsenvaltiolle luvan joko jättää ottamatta huomioon kyseisillä markkinoilla noteeratut hinnat tai käyttää kyseisillä markkinoilla ennen kyseisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa noteerattuja viimeisiä hintoja.
7 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä tarvittavista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että 4 artiklan mukaisesti ilmoitetut tiedot ovat edustavia ja tarkkoja, ja ilmoitettava kyseisistä toimenpiteistä komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 ja sen jälkeen yhden kuukauden kuluessa kyseisiin toimenpiteisiin mahdollisesti tehdyistä muutoksista.
8 artikla
Kumotaan asetus (EY) N:o 2273/2002.
9 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä elokuuta 2013.


Input:
DYREKTYWA DELEGOWANA KOMISJI 2014/3/UE
z dnia 18 października 2013 r.
zmieniająca, w celu dostosowania do postępu technicznego, załącznik IV do dyrektywy Parlamentu Europejskiego i Rady 2011/65/UE w odniesieniu do wyłączenia markeru zawierającego octan ołowiu stosowanego w stereotaktycznych ramach na głowę używanych w badaniach techniką tomografii komputerowej i rezonansu magnetycznego oraz w systemach lokalizacji w sprzęcie do leczenia promieniowaniem gamma i radioterapii cząsteczkowej
(Tekst mający znaczenie dla EOG)
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając dyrektywę Parlamentu Europejskiego i Rady 2011/65/UE z dnia 8 czerwca 2011 r. w sprawie ograniczenia stosowania niektórych niebezpiecznych substancji w sprzęcie elektrycznym i elektronicznym (1), w szczególności jej art. 5 ust. 1 lit. a),
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
Dyrektywa 2011/65/UE wprowadza zakaz stosowania ołowiu w sprzęcie elektrycznym i elektronicznym wprowadzonym do obrotu.
(2)
Octan ołowiu jest idealną substancją do stosowania jako marker w stereotaktycznych ramach na głowę stosowanych do lokalizacji w radioterapii oraz usuwania guzów promieniowaniem gamma.
(3)
W chwili obecnej zastąpienie lub wyeliminowanie ołowiu w przedmiotowym zastosowaniu nie jest naukowo i technicznie wykonalne i wydaje się, że możliwy do zastosowania substytut nie będzie również dostępny w niedalekiej przyszłości.
(4)
Należy zatem odpowiednio zmienić dyrektywę 2011/65/UE,
PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ:
Artykuł 1
W załączniku IV do dyrektywy 2011/65/UE wprowadza się zmiany zgodnie z załącznikiem do niniejszej dyrektywy.
Artykuł 2
1. Państwa członkowskie wprowadzają w życie przepisy ustawowe, wykonawcze i administracyjne niezbędne do wykonania niniejszej dyrektywy najpóźniej do ostatniego dnia sześciomiesięcznego okresu od jej wejścia w życie. Niezwłocznie przekazują Komisji tekst tych przepisów.
Przepisy przyjęte przez państwa członkowskie zawierają odniesienie do niniejszej dyrektywy lub odniesienie takie towarzyszy ich urzędowej publikacji. Metody dokonywania takiego odniesienia określane są przez państwa członkowskie.
2. Państwa członkowskie przekazują Komisji tekst podstawowych przepisów prawa krajowego, przyjętych w dziedzinie objętej niniejszą dyrektywą.
Artykuł 3
Niniejsza dyrektywa wchodzi w życie dwudziestego dnia po jej opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Artykuł 4
Niniejsza dyrektywa skierowana jest do państw członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 18 października 2013 r.


Input:
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1255/2013
af 2. december 2013
om forbud mod fiskeri efter nordlig hvid tun i Atlanterhavet nord for 5° N fra fartøjer, der fører fransk flag
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Rådets forordning (EU) nr. 40/2013 af 21. januar 2013 om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (2), er der fastsat kvoter for 2013.
(2)
Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den kvote, der er tildelt for 2013, er opbrugt.
(3)
Derfor bør fiskeri efter den pågældende bestand forbydes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Opbrugt kvote
Den fiskekvote, som for 2013 er tildelt den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.
Artikel 2
Forbud
Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2013.


Input:
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 11. februar 2013
om fastsættelse af BAT-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner, for så vidt angår garvning af huder og skind
(meddelt under nummer C(2013) 618)
(EØS-relevant tekst)
(2013/84/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af informationer mellem medlemsstaterne, de berørte industrier, ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, og Kommissionen med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT(bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter, som defineret i direktivets artikel 3, nr. 11.
(2)
I henhold til artikel 13, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU vedrører udvekslingen af informationer anlæggenes og teknikkernes præstationer med hensyn til emissioner, eventuelt udtrykt som gennemsnit på kort og lang sigt, og de dertil knyttede referencevilkår, forbrug af råmaterialer, råmaterialernes art, vandforbrug, brug af energi og affaldsproduktion, den benyttede teknik, den dertil knyttede overvågning, virkninger på tværs af medierne, økonomisk og teknisk bæredygtighed og udviklingen heri, den bedste tilgængelige teknik og de nye teknikker, der er identificeret efter drøftelsen af de i artikel 13, stk. 2, litra a) og b), nævnte spørgsmål.
(3)
I artikel 3, stk. 12, i direktiv 2010/75/EU defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelsesområde, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.
(4)
I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU lægges BAT-konklusionerne til grund ved fastsættelsen af godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af direktivets kapitel II.
(5)
I henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5.
(6)
I artikel 15, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU fastsættes der dispensationer fra kravet i artikel 15, stk. 3, men kun i tilfælde, hvor omkostningerne forbundet med opnåelsen af de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, er uforholdsmæssigt store sammenlignet med miljøfordelene som følge af den geografiske placering, de lokale miljøforhold eller det pågældende anlægs tekniske egenskaber.
(7)
I henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU bygger de overvågningskrav, der er omhandlet i direktivets artikel 14, stk. 1, litra c), på konklusionerne om overvågning som beskrevet i BAT-konklusionerne.
(8)
I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU sikrer den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner, at alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg revurderes og om nødvendigt ajourføres for at sikre overholdelsen af disse godkendelsesvilkår.
(9)
Ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af information i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) blev der oprettet et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.
(10)
I henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU indhentede Kommissionen den 13. september 2012 udtalelse (3) fra forummet om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for garvning af huder og skind og offentliggjorde udtalelsen.
(11)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
BAT-konklusionerne for garvning af huder og skind er fastsat i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2013.


Input:
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 29. novembra 2013
o spremembi Priloge I k Odločbi 2009/177/ES glede statusa Danske, da je prosta virusne hemoragične septikemije, ter Irske in severnoirskega ozemlja Združenega kraljestva, da sta prosta Koi herpes viroze
(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 8385)
(Besedilo velja za EGP)
(2013/706/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 44(1), prvega pododstavka člena 44(2), člena 49(1) in člena 50(3) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Odločba Komisije 2009/177/ES (2) določa seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere se uporabljajo odobreni programi za spremljanje in izkoreninjenje ene ali več neeksotičnih bolezni iz dela II Priloge IV k Direktivi 2006/88/ES. Odločba 2009/177/ES določa tudi seznam držav članic, območij in kompartmentov, ki so razglašeni za proste ene ali več navedenih bolezni.
(2)
Danska je Komisiji v skladu z Odločbo Sveta 90/424/EGS (3) predložila večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS) za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Območja, ki jih zajema navedeni program, so bila vključena v del B seznama iz Priloge I k Odločbi 2009/177/ES.
(3)
Danska je Komisijo obvestila o razglasitvi zaključka večletnega programa za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS) in o uspešnem izkoreninjenju navedene bolezni s celotnega celinskega ozemlja Danske. Razglasitev je v skladu z zahtevami za razglasitev statusa brez bolezni iz Direktive 2006/88/ES. Zato bi bilo treba celotno celinsko ozemlje Danske priznati kot prosto virusne hemoragične septikemije (VHS).
(4)
Irska je decembra 2009 Komisiji predložila večletni program nadzora Koi herpes viroze (KHV), ki zajema celotno ozemlje Irske. Območje, ki ga zajema ta program, je bilo vključeno v del A seznama iz Priloge I k Odločbi 2009/177/ES.
(5)
Irska je Komisijo obvestila o razglasitvi, da je prosta Koi herpes viroze (KHV). Razglasitev je v skladu z zahtevami za status brez bolezni iz Direktive 2006/88/ES. Zato bi bilo treba celotno ozemlje Irske razglasiti za prosto Koi herpes viroze (KHV).
(6)
Združeno kraljestvo je januarja 2010 Komisiji predložilo večletni program nadzora Koi herpes viroze (KHV) na severnoirskem ozemlju Združenega kraljestva.
(7)
Združeno kraljestvo je februarja 2013 Komisijo obvestilo o razglasitvi, da je severnoirsko ozemlje Združenega kraljestva prosto Koi herpes viroze (KHV). Razglasitev je v skladu z zahtevami za razglasitev statusa brez bolezni iz Direktive 2006/88/ES. Zato bi bilo treba severnoirsko ozemlje Združenega kraljestva razglasiti za prosto Koi herpes viroze (KHV).
(8)
Dele A, B in C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(9)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Priloga I k Odločbi 2009/177/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Bruslju, 29. novembra 2013


Input:
DECISÃO DO CONSELHO
de 24 de junho de 2014
que nomeia um membro austríaco do Comité Económico e Social Europeu
(2014/413/UE)
O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 302.o,
Tendo em conta a proposta apresentada pelo Governo Austríaco,
Tendo em conta o parecer da Comissão Europeia,
Considerando o seguinte:
(1)
Em 13 de setembro de 2010, o Conselho adotou a Decisão 2010/570/UE, Euratom, que nomeia os membros do Comité Económico e Social Europeu pelo período compreendido entre 21 de setembro de 2010 e 20 de setembro de 2015 (1).
(2)
Vagou um lugar de membro do Comité Económico e Social Europeu na sequência da cessação do mandato de Gerfried GRUBER,
ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
Artigo 1.o
Andreas THURNER é nomeado membro do Comité Económico e Social Europeu pelo período remanescente do mandato, ou seja, até 20 de setembro de 2015.
Artigo 2.o
A presente decisão entra em vigor no dia da sua adoção.
Feito no Luxemburgo, em 24 de junho de 2014.