Input:
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1205/2013
av den 26 november 2013
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1. Inledande
(1)
Den 28 februari 2013 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av solfångarglas med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet).
(2)
Undersökningen inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 15 januari 2013 av EU ProSun Glass (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av solfångarglas. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den nämnda produkten och om den väsentlig skada som detta resulterat i, vilket ansågs tillräckligt för att motivera inledandet av en undersökning.
(3)
Efter tillkännagivandet om inledande fick kommissionen information om att produkten hade definierats felaktigt i punkt 2 i tillkännagivandet om inledande. Därför offentliggjordes en rättelse av meddelandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3), där felet korrigerades.
(4)
Den 27 april 2013 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (4) att den inledde ett parallellt antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av solfångarglas med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning.
1.2. Registrering
(5)
En begäran om registrering av import av solfångarglas från det berörda landet togs emot tillsammans med klagomålet men drogs sedan tillbaka den 2 oktober 2013.
1.3. Berörda parter
(6)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och myndigheterna i Kina om inledandet av förfarandet. Alla berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Kommissionen underrättade också tillverkare i möjliga jämförbara länder om inledandet och erbjöd dem att delta.
1.3.1. Stickprovsförfarande
a) Stickprov avseende unionstillverkare
(7)
Undersökningen visade att unionsindustrin för närvarande består av sju aktiva tillverkare, varav två små och medelstora företag. I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av de fyra största unionstillverkarna av solfångarglas som kommissionen kände till innan undersökningen inleddes. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa försäljningsvolymen av den likadana produkten under perioden 1 januari-31 december 2012. Unionstillverkarna i stickprovet stod för mer än 50 % av den totala tillverkningen i unionen. Kommissionen informerade de berörda parterna om förslaget till urval av unionstillverkare genom en notering i de handlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. Kommissionen skickade också en skrivelse till unionstillverkarna och informerade dem om förslaget till urval. Berörda parter ombads också i tillkännagivandet om inledande att lämna synpunkter på det preliminära stickprovet.
(8)
Ett av de två mindre företagen visade intresse för att också tas med i stickprovet. Kommissionen beslutade att inkludera det företaget och ett annat företag i urvalet, eftersom det senare företaget hade en större andel av försäljningsvolymen än det första företaget och ta bort det företag som hade lägst försäljningsvolym från urvalet. Inga övriga synpunkter mottogs i fråga om det preliminära stickprovet. Därför lade kommissionen till två företag till det ursprungliga förslaget till urval och tog bort ett annat.
(9)
Efter kontrollbesöken beslutade kommissionen slutligen att avlägsna ett av de fem företagen i stickprovet, eftersom det företaget inte ansågs vara representativt för unionsindustrin. Framför allt var företaget i en inledningsfas (vilket inte var fallet för unionsindustrin i stort), och lönsamhetsutvecklingen skulle därför inte ha gett en rättvisande bild av läget för unionsindustrin.
(10)
Följaktligen valde kommissionen till slut ut ett stickprov på fyra unionstillverkare. Det slutliga urvalet motsvarar 79 % av unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Urvalet anses därför vara representativt för unionsindustrin.
(11)
Tre av de sju unionstillverkarna begärde med stöd av artikel 19 i grundförordningen att få vara anonyma. De hävdade att det var risk för att det skulle kunna få betydande negativa följder om deras identitet röjdes. Deras begäran undersöktes och befanns vara befogad. Med hänsyn till det begränsade antalet unionstillverkare beslutades det att man inte heller skulle avslöja identiteten på de unionstillverkare som inte hade begärt att få vara anonyma, eftersom detta oavsiktligt skulle kunna leda till att de andra tillverkarnas identitet röjdes. Identiteten på företaget Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (nedan kallat GMB/IF) är dock redan känd, eftersom företaget redan har offentliggjort att det är en av klagandena.
b) Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(12)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande krävdes och i så fall välja ett stickprov ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Fyra icke-närstående importörer besvarade det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, medan endast två importörer skickade in svar på det specifika frågeformuläret. Till följd av det låga antalet samarbetsvilliga importörer ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(14)
Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads exporterande tillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under perioden 1 januari 2012-31 december 2012, som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(15)
Tolv kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare, som stod för mer än 95 % av den totala kinesiska exporten till unionen under den här perioden, lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet.
(16)
På grundval av de upplysningar som togs emot och i enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval på fem exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym av solfångarglas till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.
(17)
Alla berörda parter och de kinesiska myndigheterna informerades om förslaget till urval och uppmanades att lämna synpunkter. Efter att ha analyserat de mottagna synpunkterna, beslutade kommissionen att behålla det föreslagna urvalet av fem företag och samtliga berörda parter informerades om detta slutliga urval.
(18)
Därefter visade undersökningen att två av de exporterande tillverkare som hade tagits med i urvalet hade överdrivit sin exportförsäljning till unionen och därför hade tagits med i urvalet på felaktiga grunder. Efter att ha fått möjlighet att lämna synpunkter togs därför dessa båda företag bort ur urvalet. Kommissionen granskade företagens synpunkter och konstaterade att de inte avsiktligt hade lämnat felaktiga uppgifter och att de fortfarande skulle betraktas som samarbetsvilliga parter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen.
(19)
Efter det att dessa företag hade uteslutits övervägde kommissionen att lägga till en annan exporterande tillverkare. Eftersom de båda uteslutningarna gjordes i ett sent skede av undersökningen, fann man dock att detta inte var praktiskt genomförbart, då det riskerade att leda till att undersökningen inte kunde slutföras inom de lagstadgade tidsfristerna.
(20)
Det reviderade stickprovet av exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare av solfångarglas är därför följande:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, och närstående företag (nedan kallad Flat Glass Group).
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (nedan kallad Xinyi) och dess närstående handlare.
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd och närstående företag (nedan kallad Hehe Group).
(21)
Kommissionen korrigerade volymen på den totala exportförsäljningen av den berörda produkten från Kina efter det att den hade informerats om att två exporterande tillverkare hade överskattat exportförsäljningen (se skäl 18). Det slutliga urvalet motsvarar mer än 50 % av den totala exportvolymen till unionen av den berörda produkten under perioden 1 januari 2012-31 december 2012, enligt vad som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Urvalet anses därför vara representativt i fråga om exportvolymerna av solfångarglas till unionen från Kina.
d) Svar på frågeformuläret och kontrollbesök
(22)
Kommissionen sände frågeformulär till alla kinesiska exporterande tillverkare som hade begärt detta samt till unionstillverkarna som ingick i urvalet, de icke-närstående importörerna och deras intresseorganisationer samt användare som hade gett sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande.
(23)
Svar på frågeformuläret mottogs från fyra exporterande tillverkare i Kina, från alla utvalda unionstillverkare, från två icke-närstående importörer och från tolv användare.
(24)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag eller grupper av företag:
a)
Unionstillverkare
-
GMB/IF och andra företag som ska behandlas konfidentiellt
b)
Importörer
-
Vetrad NV, Nederländerna
c)
Användare
-
Sunerg Solar SRL, Italien
d)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Företagen i urvalet:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (nedan kallat Flat Glass Group),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd och Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (nedan kallat Xinyi Group)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., och Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (nedan kallat Hehe Group).
-
Företag som omfattas av individuell undersökning:
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
e)
Tillverkare i det jämförbara landet
-
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de kinesiska exporterande tillverkarna för det fall att marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen inte skulle beviljas, gjordes kontrollbesök på plats för att fastställa ett normalvärde på grundval av uppgifter från Turkiet som jämförbart land hos följande företag:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkiet
1.3.2. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod
(25)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2012-31 december 2012 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2009 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1. Berörd produkt
(26)
Den produkt som omfattas av undersökningen (nedan kallad den berörda produkten) är solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 °C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150) och med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3) (nedan kallad den berörda produkten).
(27)
Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer ex 7007 19 80.
(28)
Solfångarglas är en av komponenterna i tillverkningen av solcellsmoduler av kristallint kisel och solcellstunnfilmsmoduler för elproduktion samt plana termiska solfångare som genererar varmvatten.
2.2. Likadan produkt
(29)
Utredningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad, den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Turkiet, som betraktas som jämförbart land, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som anges i artikel 1.4 i grundförordningen.
2.3. Invändningar gällande produktdefinition
(30)
En importör begärde att råglas för växthus skulle uteslutas från undersökningen, eftersom växthus använder glas av många olika storlekar medan solfångarglas endast tillverkas i vissa fasta storlekar. Dessutom överlämnade tillverkaren ett intyg som visade att delar av dennes import består av glas med en järnhalt på mer än 300 ppm. Det står därför klart att delar av importen av råglas för växthus inte ingår i denna undersöknings räckvidd.
(31)
En annan importör hävdade att det möbelglas den im porterar (används till glashyllor, inläggningar i paneler, bordsskivor, skjutdörrar, bänkskivor av glas osv.) har samma eller mycket likartade tekniska egenskaper som solfångarglas, men begärde att glaset skulle uteslutas från undersökningens räckvidd eftersom det har ett annat slutanvändningsområde. På grundval av de belägg som lämnades in förefaller dock merparten av det glas som importeras av importören inte ha alla de tekniska egenskaper som solfångarglas har enligt beskrivningen i skäl 26 ovan. Framför allt har sex typer av det importerade glaset en järnhalt som är avsevärt högre än 300 ppm, medan en typ av det importerade glaset har en järnhalt på mindre än 300 ppm, men deras soltransmittans är mycket lägre än de 88 % som krävs för att definieras som solfångarglas. Importören hävdade att även om dessa typer av glas inte uppfyller ett av de tekniska kriterierna för solfångarglas (se skäl 26 ovan), har de den grundläggande egenskapen för solfångarglas, dvs. de är av ”härdat kalk-sodaplanglas”. Kommissionen anser preliminärt att endast de typer av glas som anges ovan och som har alla de tekniska egenskaperna för solfångarglas ligger inom räckvidden för denna undersökning. Därför konstateras preliminärt att de typer av glas som anges ovan och som importeras av just denne importör ligger utanför räckvidden för denna undersökning.
(32)
Alla typer av råglas för växthus och möbelglas som kan ha liknande tekniska egenskaper som solfångarglas ingår emellertid fortfarande i räckvidden för den berörda produkten i detta skede, eftersom de skulle kunna användas som solfångarglas.
(33)
Importören hävdade också att flytglas bör uteslutas från produktdefinitionen, eftersom det framställs genom en annan tillverkningsprocess än valsat glas, vilket importören menar är den enda typen av solfångarglas. Eftersom flytglas i inredningsprodukter dessutom inte kan användas som ersättare för solfångarglasprodukter, hävdade importören att flytglas inte kan betraktas som likadan produkt och därför bör uteslutas från undersökningens räckvidd. Kommissionen anser preliminärt att flytglas inte kan uteslutas från undersökningens räckvidd, eftersom det har alla de tekniska egenskaper som anges i skäl 26 ovan. Dessutom visade undersökningen att flytglas mycket väl kan användas som solfångarglas och tillverkas både av unionsindustrin och av de kinesiska exportörerna. Därför konstateras det preliminärt att flytglas även i fortsättningen ska ingå i undersökningens räckvidd.
3. DUMPNING
3.1. Marknadsekonomisk status
(34)
Vid antidumpingsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i grundförordningen för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(35)
Dessa kriterier anges som referens och är i korthet följande:
1.
Företagens beslut återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande, och kostnaderna reflekterar marknadsvärdena.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(36)
Tio samarbetsvilliga företag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsformuläret för sådan status inom de fastställda tidsfristerna. I enlighet med artikel 2.7 d i grundförordningen gjordes en kontroll av marknadsekonomisk status för de företag som ingick i stickprovet samt av det företag som hade beviljats individuell undersökning (se skäl 48 nedan).
(37)
Det gjordes alltså en bedömning av marknadsekonomisk status för följande fyra företag eller grupper av företag.
-
Företagen i urvalet
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (nedan kallat Flat Glass Group),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd och Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (nedan kallat Xinyi Group),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., och Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (nedan kallat Hehe Group).
-
Företag som är föremål för individuell undersökning
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd (nedan kallat Henan Yuhua).
(38)
Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen i fråga alla uppgifter som inlämnats i ansökningar om marknadsekonomisk status.
(39)
När det gäller närstående parter ska kommissionen undersöka om gruppen av närstående företag som helhet uppfyller villkoren för marknadsekonomisk status. I de fall där ett dotterbolag eller annat närstående företag till sökanden i Kina är direkt eller indirekt inblandat i tillverkning eller försäljning av den berörda produkten utförs utredningen av marknadsekonomisk status följaktligen för varje företag för sig samt för företagsgruppen i sin helhet.
(40)
Därför undersöktes ansökningar om marknadsekonomisk status för fyra exporterande tillverkare (företagsgrupper) som bestod av elva juridiska enheter.
(41)
Under undersökningen fastställdes det att ingen av de fyra exporterande tillverkarna (företagsgrupperna) som ansökte om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyllde samtliga kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(42)
Tre exporterande tillverkare kunde inte visa, vare sig individuellt eller som grupp, att de hade en enda uppsättning räkenskaper som var föremål för självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och de uppfyllde därför inte kriterium 2 för marknadsekonomisk status.
(43)
Dessutom kunde ingen av de fyra exporterande tillverkarna, vare sig individuellt eller som grupp, visa att de inte omfattades av väsentlig snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Därför uppfyllde dessa företag eller företagsgrupper inte kriterium 3 för marknadsekonomisk status. Alla fyra exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare drog fördel av program för förmånlig skattebehandling.
(44)
Dessutom uppfyllde en av dessa exporterande tillverkare inte kriterium 3 på grund av att flera företag inom gruppen trots den dystra ekonomiska situationen fick betydande finansiering under (och före) undersökningsperioden till räntesatser som under normala omständigheter i en marknadsekonomi enbart skulle ha beviljats ekonomiskt sunda företag. En annan grupp av exporterande tillverkare misslyckades också med att uppfylla kriterium 3 på grund av att företag inom gruppen köpte naturgas till ett reducerat pris från en statligt ägd leverantör.
(45)
Kommissionen underrättade de berörda företagen, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen avseende marknadsekonomisk status och gav dem möjlighet att inkomma med synpunkter.
(46)
De synpunkter som framfördes föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat. Efter det att kommissionen hade hört medlemsstaterna i enlighet med artikel 2.7 c, underrättades alla sökande individuellt och formellt den 13 september 2013 om kommissionens slutliga bedömning av deras respektive ansökningar om att beviljas marknadsekonomisk status.
(47)
Ingen av de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare i Kina som hade begärt marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyllde samtliga kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen, varför deras ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs.
3.2. Individuell undersökning
(48)
En av de två exporterande tillverkare som till en början ingick i urvalet men som sedan uteslöts (se skäl 18) - hade begärt individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen för det fall att företaget inte skulle tas med i urvalet. Efter det att tillverkaren uteslutits från urvalet och med hänsyn till att det redan hade gjorts ett kontrollbesök för att bedöma den marknadsekonomiska statusen (se skäl 37 ovan), konstaterades det att det inte skulle bli orimligt betungande att bevilja detta företag en individuell undersökning. Ingen annan exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet hade begärt en individuell undersökning.
3.3. Normalvärde
3.3.1. Val av jämförbart land
(49)
I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett normalvärde skulle fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Om det inte gick att hitta något lämpligt tredjeland, skulle normalvärdet i stället fastställas på grundval av unionspriser i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Innan kommissionen valde att använda unionspriser, skulle den undersöka alla möjligheter att välja ett lämpligt jämförbart land.
(50)
De berörda parterna uppmanades att lämna synpunkter på valet av jämförbart land och användningen av unionspriser.
(51)
Synpunkter mottogs från China Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-Crafts (den kinesiska handelskammaren för import och export av lätta industriprodukter och hantverksprodukter, nedan kallad CCCLA), från en icke-närstående importör och från två kinesiska exporterande tillverkare, som samtliga ifrågasatte användningen av unionspriser för att fastställa normalvärdet. Turkiet och Indien föreslogs som lämpliga jämförbara länder.
(52)
För att undersöka alla alternativ för att välja ett lämpligt jämförbart land hade kommissionen under tiden identifierat elva tredjeländer med marknadsekonomi som kunde tillverka solfångarglas och hade på grundval av offentlig information uppmanat 24 företag i de länderna att samarbeta med kommissionen. Länderna var följande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudiarabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Turkiet och USA.
(53)
Enligt kommissionens uppgifter är det, bortsett från Kina och unionen, endast Indien och Turkiet som tillverkar den likadana produkten. För att göra en ordentlig bedömning av huruvida Turkiet och Indien var lämpliga jämförbara länder analyserade kommissionen uppgifterna om den likadana produkten och närmare bestämt antalet tillverkare, den inhemska marknadens storlek, importens storlek och betydelsen av handelshinder och andra hinder i de båda länderna. Det var emellertid endast ett företag från Turkiet som trädde fram och var villigt att samarbeta med kommissionen, trots att kommissionen gjorde flera försök att upprätta samarbete även med tillverkare i Indien.
(54)
Turkiet är ett tredjeland med marknadsekonomi. Den likadana produkten omfattas av en tull på 3 %, med behandling som mest gynnad nation. Tullunionen mellan Turkiet och EU innebär att de bilaterala tullsatser som tillämpas är 0 %. Det verkar inte förekomma några andra tullar eller andra betydande icke-handelsrelaterade hinder för den likadana produkten.
(55)
Enligt den turkiska samarbetsvilliga tillverkaren är denna tillverkare det enda företag som tillverkar den likadana produkten i Turkiet. Företaget har en betydande produktion och säljer den likadana produkten både på export och på den inhemska marknaden. Exportvolymen är större än den mängd som säljs inom landet.
(56)
Trots att det inte finns några handelshinder eller andra, icke-handelsrelaterade hinder, förekom det så gott som ingen import av solfångarglas till den turkiska marknaden under undersökningsperioden. Samtidigt bekräftade kommissionens undersökning att den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet gjorde en rimlig, men inte överdriven, vinst under undersökningsperioden.
(57)
Mot bakgrund av detta och med hänsyn till den information som finns tillgänglig i detta skede av undersökningen har Turkiet preliminärt valts som jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.3.2. Normalvärde
(58)
Eftersom alla ansökningar om marknadsekonomisk status avslogs, bestämdes normalvärdet för alla kinesiska exporterande tillverkare på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.
(59)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om försäljningen av den likadana produkten i Turkiet till oberoende kunder var representativ. Det konstaterades att den turkiska samarbetsvilliga tillverkarens likadana produkt såldes i representativa kvantiteter på den turkiska hemmamarknaden jämfört med den berörda produkten som exporterades till unionen av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet.
(60)
Därefter undersökte kommissionen om denna försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder fastställdes. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Tillverkningskostnaden för den turkiska tillverkaren under undersökningsperioden fastställdes därför.
(61)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den aktuella typen översteg kostnaderna och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för produkttypen minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(62)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(63)
För de produkttyper som inte var lönsamma konstruerades normalvärdet genom att man använde tillverkningskostnaden för den turkiska tillverkaren plus försäljnings-och administrationskostnaderna samt vinstmarginalen för de av den turkiska tillverkarens produkttyper som är lönsamma.
(64)
Eftersom det inte användes någon beläggningsteknik för de solfångarglas som tillverkades i Turkiet under undersökningsperioden och inget av de turkiska solfångarglasen tillverkades med en flytglasprocess, förekom ingen försäljning av flera produkttyper på den turkiska inhemska marknaden. Normalvärdet för de produkttyper som inte såldes i Turkiet under undersökningsperioden, men som exporterades från Kina till unionen, måste därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen konstrueras på grundval av den turkiska jämförbara tillverkarens tillverkningskostnader plus ett rimligt belopp för försäljning, allmänna och administrativa kostnader och vinst. Kostnaden för beläggning och för flytglasprocessen baserades på uppgifter från unionsindustrin.
3.4. Exportpriser
(65)
Exportpriserna grundades i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten.
3.5. Jämförelse
(66)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. Dumpningsmarginalerna fastställdes genom att man jämförde de utvalda exportörernas enskilda priser på nivån fritt fabrik med den jämförbara tillverkarens inhemska försäljningspriser eller det konstruerade normalvärdet enligt vad som var lämpligt.
(67)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(68)
På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, exporttullar och provisioner gjorts när detta har visat sig påverka prisjämförbarheten.
3.6. Dumpningsmarginal
(69)
För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, såsom anges i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(70)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet och den tillverkare som beviljats individuell undersökning på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade normalvärdet för varje typ av likadan produkt i Turkiet med varje företags vägda genomsnittliga exportpris för varje motsvarande typ av den berörda produkten, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(71)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna i stickprovet.
(72)
Med avseende på övriga exporterande tillverkare i Kina fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Därför bedömde kommissionen samarbetsviljan i Kina genom att den exportvolym till unionen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes med den totala volym av kinesisk export till unionen som rapporterats i klagomålet (se skäl 15 ovan).
(73)
Samarbetsviljan är stor, eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgör mer än 80 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför fastställdes den återstående dumpningsmarginal som ska tillämpas på alla övriga exporterande tillverkare i Kina till en nivå som motsvarade den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de samarbetsvilliga tillverkarna i urvalet.
(74)
Följande preliminära dumpningsmarginaler fastställdes, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:
Företagets namn
Preliminär dumpningsmarginal
Företagen i urvalet
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Företag med individuell dumpningsmarginal
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och för vilka ett genomsnitt för urvalet ska tillämpas
79,8 %
Alla övriga företag
86,2 %
4. SKADA
4.1. Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen
(75)
Den likadana produkten tillverkades av åtta tillverkare i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan unionsindustrin.
(76)
All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnades i klagomålet, makroekonomiska uppgifter från unionsindustrins intresseorganisation (Glass for Europe) och svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Eftersom solfångarglas importeras till unionen under tullnummer 7007 19 80 - Annat - laminerat säkerhetsglas, som omfattar andra produkter som inte är föremål för den aktuella undersökningen gick det inte att använda Eurostat för att fastställa importvolymer och importvärden. Importvolymer och importvärden baserades på uppgifter som lämnats av klaganden och av unionsindustrins intresseorganisation. När så var möjligt dubbelkontrollerades uppgifterna mot svaren på frågeformuläret. På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 21 734 000 m2 under undersökningsperioden.
(77)
De fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 79 % av den totala försäljningen i unionen av den likadana produkten (se skäl 10 ovan).
4.2. Fastställande av den relevanta unionsmarknaden
(78)
Undersökningen visade att ingen del av unionstillverkarnas tillverkning var avsedd för företagsintern användning.
(79)
Vid denna undersökning behöver det alltså inte göras någon särskild analys av företagsintern försäljning.
4.3. Förbrukningen i unionen
(80)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av alla unionstillverkares totala volym unionstillverkning på unionsmarknaden minus deras export plus deras import från Kina och import från övriga tredjeländer. Som anges i skäl 76 baserades unionens förbrukning på uppgifter som lämnats av klaganden och unionsindustrins intresseorganisation (Glass for Europe) och som, när så var möjligt, dubbelkontrollerats mot de uppgifter som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade i sina svar på frågeformuläret.
(81)
Unionens förbrukning utvecklades på följande sätt:
Tabell 1
Förbrukningen i unionen (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Unionens totala förbrukning
19 440
28 504
35 258
29 040
Index
100
147
181
149
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(82)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionens totala förbrukning med 49 % mellan 2009 och undersökningsperioden, men minskade under undersökningsperioden jämfört med 2011. Sammantaget ökade unionens förbrukning av solfångarglas väsentligt under undersökningen jämfört med 2009 års nivå. Detta beror främst på den ökade förbrukningen av slutprodukter, särskilt solmoduler (se skäl 142 nedan).
4.4. Import från det berörda landet
4.4.1. Volym och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet
(83)
Den dumpade importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 2
Importvolym (1 000 m2) och marknadsandel
2009
2010
2011
UP
Importvolym från Kina (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Marknadsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(84)
Under skadeundersökningsperioden ökade den dumpade importvolymen av den berörda produkten till unionen avsevärt, med hela 596 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade väsentligt för den dumpade importen av den berörda produkten till unionen. Importens marknadsandel ökade från 6,1 % till 28,7 %. Sammantaget ökade den dumpade importen av den berörda produkten från Kina väsentligt i både volym och marknadsandel mellan 2009 och undersökningsperioden.
(85)
Ökningen av den dumpade importen från det berörda landet var betydligt större än ökningen i unionens förbrukning av den berörda produkten och de likadana produkterna. De exporterande tillverkarna kunde alltså dra mycket större fördel av den ökande förbrukningen i unionen och kunde i hög grad förstärka sin ställning på marknaden.
4.4.2. Priser för den dumpade importen från det berörda landet och prisunderskridande
(86)
Det genomsnittliga priset på den dumpade importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Importpriser (euro/m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Källa:
Klaganden och de kinesiska exporterande tillverkarnas svar på frågeformuläret
(87)
Det genomsnittliga importpriset på den berörda produkten sjönk under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset sjönk med 27,2 %, från 6,02 euro/m2 2009 till 4,38 euro/m2 under undersökningsperioden.
(88)
I syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de utvalda unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga importpriser per produkttyp från de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med justeringar uppåt, dvs. kostnader för tullklarering, hantering och lastning. Dessa justeringar innebär en prisökning med 7-15 %, beroende på produktkontrollnummer.
(89)
Prisjämförelsen gjordes för varje enskilt produkttypnummer för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna i enlighet med skäl 88 ovan och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade på en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 10,6-26,7 % av priserna för unionstillverkarna för den dumpade importen av den berörda produkten.
4.5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(90)
I enlighet med artikel 3.5 omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och index som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(91)
Som förklaras i skälen 7-8 ovan användes ett stickprov för undersökningen av den eventuella skada som vållats unionsindustrin.
(92)
För skadeanalysen gjorde kommissionen åtskillnad mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen analyserade de makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden på grundval av de uppgifter som unionsindustrin lämnat för alla unionstillverkare. Kommissionen analyserade mikroekonomiska indikatorer på grundval av svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(93)
I denna undersökning bedömdes följande makroekonomiska indikatorer: tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.
(94)
Följande mikroekonomiska indikatorer bedömdes: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
4.6. Makroekonomiska indikatorer
4.6.1. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(95)
Den totala tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 4
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Index 2009
100
114
124
140
Produktionsvolym (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Index
100
167
178
124
Kapacitetsutnyttjande
45 %
66 %
64 %
40 %
Index
100
146
143
88
Källa: Klaganden och unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(96)
Unionsindustrins tillverkning ökade under skadeundersökningsperioden i linje med förbrukningen. Tillverkningen nådde en topp 2011 och minskade sedan med 30 % under undersökningsperioden. Mot bakgrund av den stora ökningen i förbrukningen, ökade unionsindustrin sin tillverkningskapacitet under skadeundersökningsperioden med 40 %. Trots den högre produktionsnivån sjönk dock unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 5 procentenheter, eftersom unionsindustrin hade ökat sin tillverkningskapacitet på grund av den stora efterfrågan, till 40 % under undersökningsperioden.
(97)
Även om unionsindustrin ökade sin kapacitet för att tillgodose en ökad förbrukning, ökade unionsindustrins tillverkning långsammare än förbrukningen och, efter att ha ökat betydligt under de första tre åren av skadeundersökningsperioden, minskade kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden, vilket sammanföll med en ökad marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet.
4.6.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
(98)
Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 5
Försäljningsvolym och marknadsandel
2009
2010
2011
UP
Försäljningsvolym (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Marknadsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(99)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins försäljningsvolym med 12 %. I förhållande till förbrukningsökningen på 49 % innebar detta dock att unionsindustrins marknadsandel minskade från 90,2 % 2009 till 67,7 % under undersökningsperioden, dvs. en betydande minskning på 25 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning ökade betydligt mindre än den dumpade importen från det berörda landet. Därmed kunde unionstillverkarna inte dra full nytta av den ökande förbrukningen och deras marknadsandel minskade följaktligen under skadeundersökningsperioden.
4.6.3. Tillväxt
(100)
Unionsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som tillverkning och försäljning men framför allt av marknadsandelen. Trots ökad förbrukning under den analyserade perioden ökade unionstillverkarnas marknadsandel inte i samma takt som förbrukningen. Unionsindustrins marknadsandel minskade under perioden medan importvolymen ökade. Under samma period ökade marknadsandelen för importen från Kina med 366 %. Det faktum att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation.
4.6.4. Sysselsättning och produktivitet
(101)
Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 6
Sysselsättning och produktivitet
2009
2010
2011
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalenter (HTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivitet (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Index
100
119
108
82
Källa: Klaganden och unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(102)
Sysselsättningen ökade med överlag 52 % mellan 2009 och undersökningsperioden. Ökningen skedde emellertid under perioden fram till 2011, då den nådde en topp på 932 heltidsekvivalenter (FTE), för att därefter minska till 857 FTE under undersökningsperioden. Produktiviteten förblev förhållandevis stabil under perioden 2009-2011. Detta beror delvis på den höga automatiseringsgraden i tillverkningen av den likadana produkten, vilket kräver få anställda. Under undersökningsperioden minskade emellertid antalet anställda med 24,4 % jämfört med 2011, till följd av att tillverkningen minskade med cirka 30 % under samma period.
(103)
Sysselsättningen minskade därför i linje med utvecklingen för unionens tillverkning av den likadana produkten under undersökningsperioden.
4.6.5. Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(104)
Alla dumpningsmarginaler ligger väsentligt över miniminivån. Med tanke på volymen av och priserna på import från det berörda landet, kan inverkan på unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek anses vara betydande.
(105)
Eftersom detta är den första antidumpningsundersökningen av den berörda produkten är återhämtningen från tidigare dumpning inte relevant i bedömningen.
4.6.6. Mikroekonomiska indikatorer
(106)
Såsom anges ovan i skäl 92 analyseras de mikroekonomiska faktorerna på grundval av svaren på de frågeformulär som lämnats in av unionstillverkarna i urvalet. För de flesta unionstillverkarna i urvalet var 2009 det år då de gjorde sina första investeringar och började tillverka den likadana produkten. Samtliga indikatorer som analyseras nedan påverkas således avsevärt av denna inledningsfas under 2009. För att visa tendenserna utan den snedvridande inverkan av inledningsfasen hos företagen i urvalet visas även index från 2010.
4.6.7. Priser och faktorer som påverkar priserna
(107)
De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 7
Genomsnittliga försäljningspriser i unionen
2009
2010
2011
UP
Genomsnittligt försäljningspris på unionsmarknaden (euro/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Tillverkningskostnad per enhet (euro/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(108)
Försäljningspriserna per enhet föll stadigt under skadeundersökningsperioden, men prissänkningarna var särskilt markanta under undersökningsperioden, då de minskade med 7,9 % jämfört med 2011, med 9,5 % jämfört med 2010 och med 23 % jämfört med 2009.
(109)
Trots den stora skillnaden mellan unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet och de kinesiska importpriserna (se skäl 89 ovan), var det faktiska prisunderskridandet baserat på en jämförelse per produkttyp mycket lägre, dvs. mellan 10,6 och 26,7 % under undersökningsperioden.
(110)
Tillverkningskostnaden per enhet ökade med mer än 10 % mellan 2011 och undersökningsperioden, men höll sig förhållandevis stabil under perioden 2010-2011. Tillverkningskostnaden följde i allmänhet tendensen för försäljningspriserna mellan 2009 och undersökningsperioden. Ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde på en minskad tillverkningsvolym, medan den totala tillverkningskostnaden faktiskt minskade mellan 2011 och undersökningsperioden.
4.6.8. Arbetskraftskostnader
(111)
De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 8
Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd
2009
2010
2011
UP
Genomsnittliga kostnader per anställd (i euro)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(112)
Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd stadigt, med överlag 12 %. Den största ökningen förekom dock mellan 2011 och undersökningsperioden, då den var 4,8 %. Den totala ökningen av arbetskraftskostnaderna kan delvis förklaras av inflationen och de kostnader för friställning som vissa unionstillverkare drog på sig i samband med nedskärningarna inom industrin mellan 2011 och undersökningsperioden.
4.6.9. Lager
(113)
Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 9
Lager
2009
2010
2011
UP
Utgående lager (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(114)
Lagren ökade med 7,3 % mellan 2011 och undersökningsperioden och med 15 % mellan 2009 och undersökningsperioden, medan de minskade med 11,6 % under perioden 2010-2011.
(115)
Undersökningen visade att unionstillverkarna på grund av den minskade försäljningen, både i volym och värde, tenderade att hålla begränsade lager av den likadana produkten. Ökningen av lagren av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden är därför en relevant faktor för att fastställa om unionsindustrin lidit väsentlig skada.
4.6.10. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(116)
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under undersökningsperioden:
Tabell 10
Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet
2009
2010
2011
UP
Lönsamhet
-20,3 %
8,3 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Kassaflöde (i tusen euro)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investeringar (1 000 euro)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Räntabilitet
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(117)
Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning.
(118)
Under 2009 ådrog sig de flesta unionstillverkarna i urvalet förluster som, vilket förklaras ovan, främst berodde på att de inledde tillverkning av den likadana produkten vid den tidpunkten. År 2010 var den genomsnittliga vinsten redan 8,31 %. Därefter minskade lönsamheten något under 2011 när den dumpade importen började öka. Avslutningsvis led industrin betydande förluster under undersökningsperioden, dvs. en minskning med 276,6 % jämfört med 2011.
(119)
Även utvecklingen av kassaflödet, som är förmågan hos unionstillverkarna i urvalet att investera i sin verksamhet, minskade markant med 81 % mellan 2011 och undersökningsperioden. Den ökade gradvis från och med 2010 och ökade totalt under skadeundersökningsperioden.
(120)
Räntabiliteten uttrycktes som vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna.
(121)
Tabellen ovan visar att efter inledningsfasen 2009, då industrin gjorde stora investeringar i den likadana produkten, minskade investeringarna konstant under perioden 2009-2011 och ökade därefter under undersökningsperioden. Investeringarna förblev dock låga under undersökningsperioden jämfört med 2009 års nivåer. De investeringar som gjordes under undersökningsperioden gällde i huvudsak FoU samt förbättring och bibehållande av tillverkningsteknik och tillverkningsprocesser för att öka effektiviteten. Industrin investerade särskilt i nya produkttyper som inte importerades från Kina under samma period och som är forsknings- och innovationsintensiva.
(122)
Räntabiliteten ökade däremot med 34 % under perioden 2009-2012. Den ökade dock stadigt före undersökningsperioden, dvs. med 293 % under perioden 2009-2011, men minskade med 186 % under undersökningsperioden jämfört med 2011.
(123)
När det gäller kapitalanskaffningsförmågan har det visat sig att en konstant försämring förelåg av unionsindustrins förmåga att generera likvida medel för den likadana produkten och därmed en försvagning av unionsindustrins ekonomiska situation.
4.7. Slutsats om skada
(124)
Analysen av unionsindustrins situation visar en tydlig nedåtgående tendens för de flesta skadeindikatorerna. Mot bakgrund av en allmänt ökande förbrukning ökade den totala tillverkningen under skadeundersökningsperioden. Trots att försäljningsvolymen ökade, krympte unionsindustrins marknadsandel under undersökningsperioden på grund av den större ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga försäljningspriserna sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden, vilket hade en negativ inverkan på alla indikatorer för ekonomiskt resultat såsom lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.
(125)
Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym. Unionsindustrins ökade försäljningsvolymer åtföljdes dock av en betydande minskning av de genomsnittliga försäljningspriserna och av unionsindustrins marknadsandel.
(126)
Mot bakgrund av detta bekräftade undersökningen särskilt det faktum att unionsindustrins försäljningspriser ligger lägre än tillverkningskostnaderna, vilket har en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet, som nådde kraftigt negativa nivåer under undersökningsperioden.
(127)
Kapaciteten utvecklades emellertid positivt mellan 2009 och undersökningsperioden. Dessutom minskade investeringarna visserligen mellan 2009 och undersökningsperioden, men ökade igen mellan 2011 och undersökningsperioden. Anledningen till detta (se skäl 121 ovan) är att företagen i urvalet fortsatte att investera i den likadana produkten, bland annat genom att de inriktade sig på produkttyper i marknadsnischer där det ännu inte förekommer export av dessa produkttyper från det berörda landet och som är forsknings- och innovationsintensiva. Samtidigt är det uppenbart att unionsindustrin även måste kunna tillverka och sälja stora volymer av de mer grundläggande produkttyperna (som för närvarande konkurrerar med dumpad import från Kina) för att sänka de fasta kostnaderna och uppnå stordriftsfördelar.
(128)
Det är följaktligen möjligt att dra slutsatsen att unionsindustrin inte bara led väsentlig skada under undersökningsperioden, utan att den även aktivt sökte vägar för att minska sin exponering för den dumpade importen av den berörda produkten genom att man utvecklade innovativa produkter som ännu inte importeras från det berörda landet.
(129)
Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
(130)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från det berörda landet hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att skadan skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada, granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
5.1. Verkningar av den dumpade importen
(131)
Utredningen visade att den dumpade importen ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Volymen ökade väsentligt, med 596 %, och marknadsandelen ökade med 366 %. Därmed bekräftades det att den berörda produktens importvolym och marknadsandel ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen och unionsindustrins minskade marknadsandel. I undersökningen fastställdes det också, såsom nämns i skäl 89, att den dumpade importen underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden.
(132)
Undersökningen visade att priserna på den dumpade importen sjönk med 27,2 % under skadeundersökningsperioden, vilket ökade marginalerna för prisunderskridandet. Unionsindustrin gjorde betydande ansträngningar att sänka sina tillverkningskostnader för att stå emot denna extrema prispress. Trots detta tvingade det extremt låga priset på den kinesiska importen unionsindustrin att sänka sina försäljningspriser ytterligare, till en olönsam nivå. Därmed minskade unionsindustrins lönsamhet drastiskt under skadeundersökningsperioden och uppvisade förluster under undersökningsperioden.
(133)
På grundval av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att förekomsten av dumpad import och den massiva ökningen av marknadsandelen för dumpad import till priser som konstant underskred unionsindustrins har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2. Verkan av andra faktorer
5.2.1. Import från tredjeländer
(134)
Importvolymen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 11
Import från tredjeländer (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Volym (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Marknadsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Index
100
86
101
98
Genomsnittligt pris (euro/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Källa: Glass for Europe och klaganden.
(135)
Importvolymen från andra tredjeländer ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden i linje med ökningen av unionens förbrukning. Deras marknadsandel minskade något under undersökningsperioden jämfört med 2011 (3,5 %), men förblev totalt sett stabil under skadeundersökningsperioden. Turkiet är den näst största exportören efter Kina, följt av Indien.
(136)
Den information som finns tillgänglig om import från samtliga tredjeländer visar att det genomsnittliga importpriset var högre än det genomsnittliga kinesiska importpriset. Detta gäller också enhetspriset för varje typ av berörd produkt. Tredjeländernas genomsnittliga importpris var å andra sidan enomsnitt liknande eller högre än unionsindustrins genomsnittliga pris.
(137)
På grundval av detta och särskilt med tanke på importvolymen och marknadsandelarna för tredjeländer samt deras prisnivå, kan den preliminära slutsatsen dras att import från tredjeländer inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.2. Unionsindustrins exportresultat
(138)
Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
Tabell 12
Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet
2009
2010
2011
UP
Värde på exportförsäljning (1 000 euro)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Värde på exportförsäljning (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Genomsnittligt pris (euro/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Källa: Unionstillverkarnas svar på frågeformuläret.
(139)
Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet ökade under perioden 2009-2011, men sjönk plötsligt med 74 % i värde och 71,9 % i volym under undersökningsperioden. Baserat på svaren från de kinesiska exportörer som ingick i urvalet beror detta högst troligtvis på mycket låga priser på den kinesiska exporten till unionsindustrins största exportdestinationer (dvs. Förenta staterna och Kanada).
(140)
Exportförsäljningen för unionstillverkarna i urvalet utgjorde 20 % av deras totala försäljningsvolym 2009 (under inledningsfasen), 11 % under 2010 och endast 14 % under toppen 2011. Under 2012 registrerades ytterligare en ökning med 5 % när unionstillverkarna började konkurrera med den kinesiska lågprisexporten till stora exportdestinationer i tredjeländer. Eftersom unionsmarknaden är unionsindustrins största marknad, även beroende på att solfångarglas är förhållandevis tungt och bräckligt, vilket medför extrakostnader när de transporteras långa sträckor (på grund av att de slås sönder samt korrosion), är det i detta skede inte möjligt att dra slutsatsen att de försämrade exportresultaten för unionstillverkarna i urvalet bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.3. Utveckling av förbrukningen
(141)
Såsom nämns ovan ökade förbrukningen i unionen med 49 % mellan 2009 och undersökningsperioden. Förbrukningen nådde en topp 2011 då den ökade med 81 % jämfört med 2009. Unionsindustrin kunde emellertid inte dra nytta av den ökade förbrukningen. Dess marknadsandel föll stadigt under skadeundersökningsperioden för att nå en minskning på 25 % under undersökningsperioden jämfört med 2009 (- 14,1 % jämfört med 2011). Kinas marknadsandel ökade däremot starkt, även när förbrukningen minskade mellan 2011 och undersökningsperioden, vilket ledde till en ökning med 64,8 % mellan 2011 och undersökningsperioden och en total ökning med 366 % under hela perioden. Den kinesiska importen ökade stort, med hela 596 % under skadeundersökningsperioden.
(142)
Eftersom förbrukningen i unionen ökade under undersökningsperioden, är dess utveckling sådan att den förstärker orsakssambandet mellan den ökade dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit, och är inte i sig självt en orsak till skada för unionsindustrin. Även under undersökningsperioden, då förbrukningen minskade, ökade dessutom marknadsandelen för den dumpade importen från Kina ytterligare, till nackdel för unionsindustrin. Det går därför att dra den preliminära slutsatsen att den minskade förbrukningen under undersökningsperioden inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.
5.2.4. Tendenser för solmoduler
(143)
Enligt den information som kommissionen förfogar över säljs omkring 80-85 % av solfångarglaset till solmodultillverkare (kristallina solcellsmoduler och tunnfilmssolcellsmoduler), och omkring 15-20 % av försäljningen sker till tillverkare av plana termiska solfångare som producerar varmvatten. De observerade tendenserna för solcellsmoduler har följaktligen en stark inverkan på förbrukningen av solfångarglas. Förbrukningen av solmoduler ökade stadigt under samma period, dvs. 2009-2012, och även om den minskade 2012 förblev förbrukningsnivån 221 % högre än 2009 och 44 % högre än 2010 (5). Dessutom fastställdes det att efterfrågan på moduler i början visserligen berodde på inmatningspriserna, men det var inte möjligt att dra slutsatsen att minskningarna av inmatningspriserna (i slutet av 2011, början av 2012) hade brutit orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan (6). Detta berodde på att efterfrågan på solmoduler förblev förhållandevis hög under samma period 2009-2012.
(144)
Förbrukningen av solmoduler, och således efterfrågan på solfångarglas, förblev således hög under skadeundersökningsperioden. Den svaga minskningen under 2012 kan inte i sig ses som en faktor som kan bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
5.2.5. Slutsats
(145)
Undersökningen har visat på ett orsakssamband mellan den väsentliga skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Kina. Andra möjliga orsaker till skada, såsom import från andra tredjeländer, förbrukning och marknadssituation för några av användarna, såsom solmoduler, analyserades, och ingen av dessa kunde vare sig vid en enskild eller en kumulativ analys påvisas bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(146)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
6. UNIONENS INTRESSE
(147)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla olika berörda parters intressen, däribland intressena hos unionsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten.
6.1. Unionsindustrins intresse
(148)
Ungefär 860 personer var direkt sysselsatta inom unionsindustrin under undersökningsperioden inom tillverkning och försäljning av den likadana produkten. I undersökningen fastslogs det att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från det berörda landet under undersökningsperioden. Följaktligen tvingades vissa unionstillverkare redan då att stänga sina tillverkningsanläggningar medan andra drabbades av insolvens. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.
(149)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa priserna på den likadana produkten till tillverkningskostnaden och på så sätt förbättra sin lönsamhet. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle få en positiv inverkan på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Vidare skulle unionsindustrin kunna få bättre tillgång till kapital och investera mer i FoU och innovation på marknaden för solfångarglas. Slutligen är det sannolikt att de unionstillverkare som tvingades lägga ned sin tillverkning på grund av pressen från den kinesiska dumpade importen kan starta om affärsverksamheten. Enligt detta scenario skulle inte bara de befintliga arbetstillfällena säkras, utan det skulle dessutom finnas rimliga framtidsutsikter till ytterligare expansion av tillverkningen och ökad sysselsättning.
(150)
Om åtgärderna inte skulle införas, kan en fortsatt minskning av marknadsandelen förväntas med en ytterligare försämring av unionsindustrins lönsamhet. Detta skulle vara ohållbart på kort till medellång sikt. Som en följd av detta skulle utöver det stora antal unionstillverkare som redan tvingats bort från marknaden andra tillverkare kunna ställas inför insolvens, vilket på kort till medellång sikt sannolikt skulle leda till att unionsindustrin skulle försvinna, med åtföljande omfattande följder för de befintliga arbetstillfällena.
(151)
Den preliminära slutsatsen blir därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs.
6.2. Icke-närstående importörers och handlares intresse
(152)
De två samarbetsvilliga importörernas huvudsakliga affärsverksamhet var handel med den berörda produkten. Båda hade diversifierade källor för den berörda produkten, dvs. de köpte inte bara in produkter från Kina, utan även från unionen och tredjeländer.
(153)
Ett påstående gjordes om att införande av åtgärder för den berörda produkten skulle inverka negativt på importörernas affärsverksamhet. För det första skulle all import från Kina inte upphöra om tullar införs. För det andra kan det visserligen förväntas att införandet av åtgärder kan få en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för importörer som enbart eller huvudsakligen importerar från Kina, men med tanke på möjligheten att köpa från tredjeländer kan det förväntas att importörerna är flexibla och att de ändrar sina försörjningskällor om så bedöms vara nödvändigt.
(154)
Det dras därför preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder på den föreslagna nivån kan ha en viss negativ inverkan på den ekonomiska situationen för icke-närstående importörer av den berörda produkten, men att denna inverkan lindras till följd av att importörer och handlare kan använda andra försörjningskällor, både från tredjeländer och från unionsindustrin, varav den senare har kapacitet att öka sin tillverkning. I alla händelser skulle detta inte minska den positiva inverkan på andra parter.
6.3. Råvaruleverantörernas intressen
(155)
Inga råvaruleverantörer samarbetade i undersökningen. I avsaknad av uppgifter från sådana tillverkare förelåg inga belägg för att införandet av åtgärder skulle inverka negativt på dessa parters intressen.
6.4. Användarnas intressen
(156)
Alla användare som svarade är tillverkare av solcellspaneler och/eller solfångare. Dessa användare är starkt för införandet av antidumpningstullar, eftersom de hävdar att unionsindustrin tillverkar solfångarglas av bättre kvalitet, som inte alltid kan levereras av kinesiska företag. Däremot var tre andra användare emot införandet av antidumpningsåtgärder. Dessa användare förväntar sig att införandet av antidumpningstullar skulle ha en negativ inverkan på deras verksamhet. De tror inte att de kommer att kunna lägga över prisökningen på slutkonsumenterna till följd av den mycket dystra situationen inom solpanelindustrin.
(157)
Enligt de uppgifter som lämnats in av användarna utgör solfångarglas endast cirka 6-8 % av de totala kostnaderna för solcellsmoduler. Solfångarglas utgör således endast en begränsad del av kostnaderna och av det slutliga värdet på solcellsmodulerna. Dessutom kan det uppskattas att inverkan på de totala kostnaderna för solcellsmodulerna skulle bli mindre än 1 % om antidumpningstullar införs för solfångarglas importerat från Kina. Detta beror främst på att de samarbetsvilliga användarna köper betydande mängder solfångarglas från unionstillverkare. Ett eventuellt införande av antidumpningstullar kommer högst sannolikt endast att leda till en begränsad ökning av insatspriset för solmoduler och kommer därför inte att ha en väsentlig negativ inverkan på kostnaderna och slutpriserna för unionens solpanelindustri.
(158)
Dessutom har några av användarna redan alternativa försörjningskällor, såsom Turkiet och Indien, som inte skulle påverkas negativt av införandet av antidumpningstullar. Även andra användare kan övergå till alternativa försörjningskällor, antingen från tredjeländer eller från unionsindustrin.
(159)
Mot bakgrund av ovanstående avvisas preliminärt de argument som framförts av vissa användare mot införandet av åtgärder.
6.5. Konkurrensaspekter
(160)
En importör hävdade att eftersom några unionstillverkare deltog i världskartellen för planglas (solfångarglas ingår i detta) och bötfälldes av kommissionen 2007, använder de antidumpningsverktyget som ett sätt att återvinna förluster som de ådragit sig till följd av böter för kartellen och förlorad marknadsandel i unionen. Om tillträdet till unionsmarknaden skulle begränsas genom antidumpningstullar, skulle unionstillverkarna ha ett starkare incitament att gå med i en kartell eller bete sig på något annat konkurrenshämmande sätt med avseende på produkter som inte når stora volymer i unionen, såsom heminredningsprodukter.
(161)
Dessa påståenden avvisas preliminärt. För det första upphörde kartellen att fungera senast 2007. Kartellens tidigare effekter påverkade följaktligen inte industrin under skadeundersökningsperioden. För det andra rörde den inte någon av unionstillverkarna i urvalet eller de flesta av de nuvarande unionstillverkarna med de största försäljningsvolymerna. För det tredje förväntas inte det eventuella införandet av antidumpningsåtgärder ha någon inverkan på unionsindustrins konkurrensbeteende, eftersom åtgärderna å ena sidan inte kommer att ändra strukturen hos unionsmarknaden och företagen å andra sidan har en allmän skyldighet att följa tillämpliga konkurrensregler på unionsnivå och nationell nivå, vare sig tullar införs eller ej.
(162)
En importör hävdade också att införandet av tullar skulle ha en negativ inverkan på unionsmarknaden för reflexhindrande ytskikt för solfångarglas. Denna marknad, som identifierats som en närstående marknad av importören, domineras påstått av unionstillverkarna, och införandet av åtgärder skulle leda till att deras ställning stärks till nackdel för konkurrerande leverantörer av antireflexbeläggning. Dessutom uppgavs att det var svårt för importörerna att få beställningar från unionstillverkarna eller att få dessa beställningar levererade inom rimlig tid och till rimliga priser.
(163)
För det första ingår marknaden för antireflexbeläggning i undersökningen och är därmed inte en närstående marknad. Utredningen visade att unionstillverkarna i själva verket fortfarande är konkurrenskraftiga på denna nischmarknad, trots de relativt högre priser som de tar ut tack vare den till synes lägre kvaliteten på det ytbelagda solfångarglas som importeras från Kina. Inga bevis lämnades som visade att unionsindustrin inte skulle kunna tillgodose efterfrågan till följd av en möjlig ökning av reflexhindrande ytbehandlat solfångarglas. Detta påstående avvisas följaktligen i detta skede. När det gäller påståendena om att unionstillverkarna har vägrat att ta emot beställningar eller leverera i tid till rimliga priser, är det helt upp till varje tillverkare att välja affärsstrategi så länge en sådan tillverkare eller sådana tillverkare inte på egen hand eller tillsammans har en dominerande ställning på marknaden i fråga. Det finns tillräcklig konkurrens på unionsmarknaden för att ändra och/eller diversifiera leverantörer. Även detta påstående avvisas därför preliminärt.
6.6. Slutsats om unionens intresse
(164)
Mot bakgrund av ovanstående drogs den preliminära slutsatsen utifrån en bedömning av alla aktörers olika intressen i sin helhet, inklusive unionsindustrins intresse, importörernas och användarnas intresse, att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av preliminära åtgärder på import av solfångarglas med ursprung i Kina.
7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(165)
Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
7.1. Nivå för undanröjande av skada
(166)
Vid fastställandet av nivån på tullen togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids.
(167)
Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. En vinstmarginal på 8,3 % av omsättningen betraktas därför som en lämplig miniminivå som unionsindustrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. Denna vinstmarginal grundas på den vinst som uppnåddes av unionstillverkarna i urvalet under 2010, när importen av den berörda produkten fortfarande var liten och därför ännu inte hade kunnat snedvrida de normala konkurrensförhållandena.
(168)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man till tillverkningskostnaden lade ovannämnda vinstmarginal på 8,3 % under undersökningsperioden för unionstillverkarna i urvalet.
(169)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga utvalda exporterande tillverkarna i Kina, vilket fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den produkt som de utvalda unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan som procentandel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.
7.2. Preliminära åtgärder
(170)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import av solfångarglas med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(171)
På grundval av ovanstående har antidumpningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med dumpningsmarginalerna. De preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminär antidumpningstull
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andra samarbetsvilliga företag
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alla övriga företag
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Till följd av att de exporterande tillverkarna visade stor samarbetsvilja (över 80 %, se skäl 15 ovan) grundas denna tullsats på den högsta individuella skademarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Den tull som tillämpas på ”andra samarbetsvilliga företag” grundas på det vägda genomsnittet för exportörerna i urvalet och gäller alla samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (förutom Henan Yuhua som är föremål för en individuellt fastställd tull efter sin ansökan om individuell undersökning (se skäl 48 ovan).
(173)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
7.3. Slutbestämmelser
(174)
Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs på import av solfångarglas bestående av härdat kalk-sodaplanglas, med en järnhalt på mindre än 300 ppm, en soltransmittans på mer än 88 % (uppmätt med AM1,5-spektrum 300-2 500 nm), en värmebeständighet på upp till 250 C (uppmätt enligt EN 12150), en termochockresistens på Δ 150 K (uppmätt enligt EN 12150) och med en mekanisk hållfasthet på minst 90 N/mm2 (uppmätt enligt EN 1288-3), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7007 19 80 (Taric-nummer 7007198010) och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Preliminär antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I
38,4 %
Alla övriga företag
42,1 %
B999
3. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska ske på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.
4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen och/eller förhörsombudet vid generaldirektoratet för handel inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas under en period av sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 26 november 2013.


Input:
ODLUKA VIJEĆA 2014/906/ZVSP
od 15. prosinca 2014.
o izmjeni Odluke 2013/726/ZVSP u potporu RVSUN-a 2118 (2013) i Odluke Izvršnog vijeća OPCW-a EC-M-33/Dec 1 u okviru provedbe Strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
budući da:
(1)
Vijeće je 9. prosinca 2013. donijelo Odluku 2013/726/ZVSP (1).
(2)
Odlukom 2013/726/ZVSP predviđeno je provedbeno razdoblje u trajanju od 12 mjeseci za projekt iz njezina članka 1. stavka 2. nakon datuma sklapanja sporazuma o financiranju iz njezina članka 3. stavka 3.
(3)
Tehničko tajništvo Organizacije za zabranu kemijskog oružja (OPCW) 6. studenoga 2014. zatražilo je odobrenje od Unije za produljenje provedbenog razdoblja Odluke 2013/726/ZVSP do 30. rujna 2015. kako bi se omogućio nastavak provedbe projekta nakon isteka roka iz njezina članka 5. stavka 2.
(4)
Zatražena izmjena Odluke 2013/726/ZVSP odnosi se na njezin članak 5. stavak 2. i prvi stavak odjeljka „Aktivnosti” Priloga u kojem se treba izmijeniti duljina razdoblja provedbe projekta.
(5)
Nastavak projekta iz članka 1. stavka 2. Odluke 2013/726/ZVSP, kako se posebno navodi u zahtjevu OPCW-a od 6. studenoga 2014., mogao bi se izvesti bez utjecaja na resurse.
(6)
Stoga bi trebalo izmijeniti Odluku 2013/726/ZVSP kako bi se omogućila potpuna provedba u njoj navedena projekta produljenjem njezina trajanja na odgovarajući način,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odluka 2013/726/ZVSP mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Prestaje važiti 30. rujna 2015.”
.
2.
U Prilogu, u odjeljku „Aktivnosti”, prvi stavak zamjenjuje se sljedećim:
„Potpora OPCW-u pružat će se putem dostave do 5 satelitskih snimaka Satelitskog centra EU-a (EU SATCEN) tjedno u razdoblju od potpisivanja ugovora do 30. rujna 2015.”
.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2014.


Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 68/2013,
16. jaanuar 2013,
söödamaterjalide kataloogi kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ, (1) eriti selle artikli 26 lõikeid 2 ja 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni 16. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 575/2011 söödamaterjalide kataloogi kohta (2) (edaspidi „kataloog”) asendati söödamaterjalide kataloogi esimene versioon, mis sätestati komisjoni 19. märtsi 2010. aasta määruses (EL) nr 242/2010 söödamaterjalide kataloogi koostamise kohta (3).
(2)
Euroopa söödakäitlejate asjaomased esindajad on muude huvitatud isikutega konsulteerides ja koostöös liikmesriikide pädevate ametiasutustega võtnud arvesse Euroopa Toiduohutusameti arvamustes esitatud asjakohaseid kogemusi ning teaduse ja tehnoloogia arengut ja on välja töötanud määruse (EL) nr 575/2011 muudatused.
(3)
Muudatused hõlmavad uusi kandeid töötlemisviiside ja söödamaterjalide kohta ning olemasolevate kannete parandusi, eelkõige õli ja rasva derivaatide kohta.
(4)
Peale selle käsitlevad muudatused valmistamisprotsessist või abiainetest pärinevate keemiliste lisandite suurimat lubatud sisaldust, mis määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punktile 1. ELi toidualaste õigusnormidega kooskõlas toodetud endise toidu, nagu toodangu ülejääkide, moondunud toodete või säilivustähtaja ületanud toidu suhtes tuleks kohaldada erieeskirju.
(5)
Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 26 ette nähtud tingimused on täidetud.
(6)
Võttes arvesse määrusesse (EL) nr 575/2011 tehtavate muudatuste suurt arvu, tuleks ühtsuse, selguse ja lihtsuse huvides kõnealune määrus kehtetuks tunnistada ja asendada.
(7)
Seega on asjakohane näha ette aeg märgistuse sujuvaks muutmiseks, et vähendada ettevõtjate halduskoormust ja vältida tarbetuid häireid kaubanduses.
(8)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 24 osutatud söödamaterjalide kataloog koostatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Määrus (EL) nr 575/2011 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 3
Söödamaterjale, mis on märgistatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 575/2011 enne 19. augustit 2013, võib turule viia ning kasutada kuni varude lõppemiseni.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. jaanuar 2013


Input:
DECISIONE DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA
del 10 dicembre 2012
che modifica la Decisione BCE/2010/21 sul bilancio della Banca centrale europea
(BCE/2012/30)
(2012/832/UE)
IL CONSIGLIO DIRETTIVO DELLA BANCA CENTRALE EUROPEA,
visto lo statuto del Sistema europeo di banche centrali e della Banca centrale europea (di seguito «statuto del SEBC»), e in particolare l’articolo 26.2,
considerando quanto segue:
(1)
La decisione BCE/2010/21, dell’11 novembre 2010, sul bilancio della Banca centrale europea (1) detta le norme per la redazione del bilancio annuale della Banca centrale europea (BCE).
(2)
L’articolo 3 della decisione BCE/2010/21 precisa che i principi contabili fondamentali definiti nell’articolo 3 dell’indirizzo BCE/2010/20, dell’11 novembre 2010, relativo al quadro giuridico per la rilevazione e rendicontazione contabile nel Sistema europeo di banche centrali (2) si applicano anche ai fini della decisione BCE/2010/21. Questo vale, tra l’altro, per l’articolo 3, lettera c) dell’indirizzo BCE/2010/20 in relazione ai fatti contabili rilevanti successivi alla data di chiusura del bilancio, in base al quale le attività e le passività sono oggetto di aggiustamenti relativi ad eventi che si manifestano fra la data di riferimento del bilancio annuale e quella in cui è approvato dagli organi competenti, qualora tali fatti incidano sulle condizioni delle attività e passività alla predetta data di riferimento del bilancio.
(3)
È necessario chiarire per il bilancio annuale della BCE che i fatti contabili rilevanti successivi alla data di chiusura del bilancio soltanto fino alla data ultima consentita per l’emissione delle situazioni contabili, vale a dire la data in cui il Comitato esecutivo autorizza la presentazione del bilancio annuale della BCE al Consiglio direttivo per l’approvazione.
(4)
È opportuno modificare di conseguenza la decisione BCE/2010/21,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
Modifica
L’articolo 3 della decisione BCE/2010/21 è sostituito dal seguente:
«Articolo 3
Principi contabili fondamentali
I principi contabili fondamentali definiti nell’articolo 3 dell’indirizzo BCE/2010/20 si applicano anche ai fini della presente decisione. In deroga al primo periodo dell’articolo 3, lettera c), dell’indirizzo BCE/2010/20, i fatti contabili rilevanti successivi alla data di chiusura del bilancio sono presi in considerazione soltanto fino alla data in cui il Comitato esecutivo autorizza la presentazione del bilancio annuale della BCE al Consiglio direttivo per l’approvazione.»
Articolo 2
Entrata in vigore
La presente decisione entra il vigore il 31 dicembre 2012.
Fatto a Francoforte sul Meno, il 10 dicembre 2012


Input:
TARYBOS SPRENDIMAS
2014 m. sausio 28 d.
dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą sudarymo
(2014/116/ES)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies apunkto v papunkčiu,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
kadangi:
(1)
2007 m. sausio 29 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis kitomis Pasaulio prekybos organizacijos narėmis pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį, į Europos Sąjungą stojant Bulgarijos Respublikai ir Rumunijai;
(2)
Komisija vedė derybas vadovaudamasi Tarybos patvirtintais derybų nurodymais;
(3)
pabaigus tas derybas 2012 m. gegužės 31 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą (toliau - Susitarimas);
(4)
Susitarimas pasirašytas Europos Sąjungos vardu 2013 m. rugsėjo 9 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, remiantis Tarybos sprendimu 2012/763/ES (1);
(5)
Susitarimas turėtų būti patvirtintas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įsipareigojimų sąrašuose joms stojant į Europos Sąjungą.
Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
2 straipsnis
Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pateikti Susitarime numatytą pranešimą (2).
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 28 d.


Input:
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 191/2013
av den 5 mars 2013
om ändring av förordningarna (EG) nr 798/2008, (EG) nr 119/2009, (EU) nr 206/2010 och beslut 2000/572/EG vad gäller djurskyddsintyget i förlagorna till veterinärintyg
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 9.4 b, och
av följande skäl:
(1)
I kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 (2) fastställs en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom unionen samt kraven för veterinärintyg.
(2)
I kommissionens förordning (EG) nr 119/2009 (3) fastställs en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer för import till eller transitering genom unionen av kött av vilda harar och kaniner, vissa vilda landlevande däggdjur och hägnade kaniner samt kraven för veterinärintyg.
(3)
I kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (4) fastställs kraven för veterinärintyg för införsel av vissa sändningar av levande djur eller färskt kött till unionen. I förordningen fastställs även förteckningar över de tredjeländer, områden eller delar därav som uppfyller vissa kriterier och från vilka därför sändningar får föras in till unionen samt kraven för veterinärintyg för införsel till unionen av vissa sändningar av färskt kött från hov- och klövdjur enligt definitionen i rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (5).
(4)
I kommissionens beslut 2000/572/EG (6) fastställs djurhälso- och hygienkrav samt veterinärintyg för import av köttberedningar från tredjeländer.
(5)
I rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (7) fastställs regler för skydd av djur vid tidpunkten för avlivning som ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.
(6)
Enligt artikel 12 i den förordningen ska det hälsointyg som åtföljer kött som importeras från tredjeländer kompletteras med ett intyg som visar att krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i den förordningen har uppfyllts.
(7)
För tydlighetens skull bör djurskyddsdeklarationen i förlagan till veterinärintygen ”POU” och ”RAT” i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008, i förlagan till veterinärintyg ”RM” i bilaga II till förordning (EG) nr 119/2009, i förlagorna till veterinärintygen ”BOV”, ”OVI”, ”POR”, ”EQU” och ”SUF” i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 och i förlagan till veterinärintyg ”MP-PREP” i bilaga II till beslut 2000/572/EG uppdateras.
(8)
En sådan deklaration bör också läggas till i förlagan till veterinärintyg ”RUF” i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 för att tillhandahålla det erforderliga intyget enbart för de fall då hägnat vilt slaktas eller avlivas i ett slakteri.
(9)
Det bör införas en övergångsperiod för att tredjeländer ska kunna anpassa sig till de ändrade förlagorna till veterinärintyg.
(10)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ändringar av förordning (EG) nr 798/2008
I förlagan till veterinärintygen ”POU” och ”RAT” i del 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska punkt II.3 ersättas med följande:
”II.3 Djurskyddsintyg
I egenskap av officiell veterinär intygar jag att det färska kött som beskrivs i del I i detta intyg härrör från djur som har hanterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning i slakteriet före och under slakt eller avlivning, och att det därvid har uppfyllts krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (8).
Artikel 2
Ändring av förordning (EG) nr 119/2009
I förlagan till veterinärintyg ”RM” i bilaga II till förordning (EG) nr 119/2009 ska punkt V ersättas med följande:
”V. DJURSKYDDSINTYG
I egenskap av officiell veterinär intygar jag att det färska kött som beskrivs i del I i detta intyg härrör från djur som har hanterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning i slakteriet före och under slakt eller avlivning, och att det därvid har uppfyllts krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (9).
Artikel 3
Ändringar av förordning (EU) nr 206/2010
Förordning (EU) nr 206/2010 ska ändras på följande sätt:
1.
I förlagorna till veterinärintygen ”BOV”, ”OVI”, ”POR”, ”EQU” och ”SUF” i del 2 i bilaga II ska punkt II.3 ersättas med följande:
”II.3 Djurskyddsintyg
I egenskap av officiell veterinär intygar jag att det färska kött som beskrivs i del I i detta intyg härrör från djur som har hanterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning i slakteriet före och under slakt eller avlivning, och att det därvid har uppfyllts krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (10).
2.
I förlagan till veterinärintyg ”RUF” i del 2 i bilaga II ska följande punkt II.3 införas efter punkt II.2.7:
”(1) II.3 Djurskyddsintyg
Om det färska kött som beskrivs i del I i detta intyg härrör från djur som har slaktats eller avlivats i ett slakteri, intygar jag i egenskap av officiell veterinär att de hanterades i enlighet med tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning i slakteriet före och under slakt eller avlivning, och att det därvid har uppfyllts krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (11).
Artikel 4
Ändring av beslut 2000/572/EG
I förlagan till veterinärintyg ”MP-PREP” i bilaga II till beslut 2000/572/EG ska punkt II.3 ersättas med följande:
”II.3 Djurskyddsintyg
I egenskap av officiell veterinär intygar jag att de köttberedningar (1) som beskrivs i del I i detta intyg härrör från kött från djur som har hanterats i enlighet med tillämpliga bestämmelser i unionens lagstiftning i slakteriet före och under slakt eller avlivning, och att det därvid har uppfyllts krav som åtminstone motsvarar dem som anges i kapitlen II och III i rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (12).
Artikel 5
Övergångsbestämmelse
Under en övergångsperiod till och med den 31 januari 2014 får sändningar av produkter av animaliskt ursprung som åtföljs av relevanta veterinärintyg som utfärdats senast den 30 november 2013 i enlighet med förlagorna till veterinärintyg i den utformning de hade före ikraftträdandet av denna förordning fortsätta att föras in till unionen.
Artikel 6
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2013.