Input:
REGOLAMENT (UE) Nru 654/2014 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
tal-15 ta' Mejju 2014
dwar l-eżerċizzju tad-drittijiet tal-Unjoni għall-applikazzjoni u l-infurzar ta’ regoli kummerċjali internazzjonali u li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3286/94 li jistabbilixxi l-proċeduri tal-Komunità fil-qasam ta' politika kummerċjali komuni sabiex jiżgura l-eżerċizzju tad-drittijiet tal-Komunità skont ir-regoli internazzjonali tal-kummerċ, b'mod partikolari dawk stabbiliti taħt l-awspiċji tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ
IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207(2) tiegħu,
Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara t-trasmissjoni tal-abbozz tal-att leġislattiv lill-parlamenti nazzjonali,
Filwaqt li jaġixxu skont il-proċedura leġislattiva ordinarja (1),
Billi:
(1)
L-Unjoni kkonkludiet għadd ta' ftehimiet multilaterali, reġjonali u bilaterali kummerċjali internazzjonali li joħolqu d-drittijiet u l-obbligi għall-benefiċċju reċiproku tal-partijiet.
(2)
Huwa essenzjali li l-Unjoni jkollha strumenti xierqa li jiżguraw l-eżerċizzju effettiv tad-drittijiet tal-Unjoni skont ftehimiet kummerċjali internazzjonali biex jissalvagwardjaw l-interessi ekonomiċi tagħha. Dan huwa partikolarment il-każ f'sitwazzjonijiet fejn pajjiżi terzi jdaħħlu fis-seħħ miżuri restrittivi kummerċjali li jnaqqsu l-benefiċċji dovuti lill-operaturi ekonomiċi tal-Unjoni skont ftehimiet kummerċjali internazzjonali. L-Unjoni għandha tkun f’pożizzjoni li tirreaġixxi malajr u b’mod flessibbli fil-kuntest tal-proċeduri u l-iskadenzi stabbiliti minn ftehimiet kummerċjali internazzjonali li hija kkonkludiet. Għalhekk hemm il-ħtieġa għal regoli li jiddefinixxu l-qafas għall-eżerċitar tad-drittijiet tal-Unjoni f'ċerti sitwazzjonijiet speċifiċi.
(3)
Il-mekkaniżmi għar-riżoluzzjoni tat-tilwim li twaqqfu bil-Ftehim li jistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) u u ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħrajn, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali, għandhom l-għan li jsibu soluzzjoni pożittiva għal kwalunkwe tilwima li tinqala' bejn l-Unjoni u l-parti jew il-partijiet l-oħra għal dawk il-ftehimiet. L-Unjoni għandha, madankollu, tkun tista' tissospendi konċessjonijiet jew obbligi oħra, skont dawk il-mekkaniżmi ta’ riżoluzzjonitat-tilwim, meta mezzi oħra biex tinstab soluzzjoni pożittiva għal tilwima ma jkunu ta' ebda suċċess. L-azzjoni mill-Unjoni f'dawn il-każijiet għandha sservi l-għan li twassal lill-pajjiż terz ikkonċernat biex jikkonforma mar-regoli kummerċjali internazzjonali rilevanti biex terġa' tinħoloq sitwazzjoni ta’ benefiċċji reċiproċi.
(4)
Skont il-Ftehim tad-WTO dwar is-Salvagwardji, membru tad-WTO li jipproponi li japplika miżura ta' salvagwardja jew li jfittex estensjoni ta' miżura ta' salvagwardja għandu jagħmel ħiltu biex iżomm livell sostanzjalment ekwivalenti tal-konċessjonijiet u ta' obbligi oħra bejnu u l-Membri esportaturi, li jistgħu jkunu affettwati minn tali miżura. Regoli simili huma stipulati fi ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħrajn konklużi mill-Unjoni, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali. L-Unjoni għandha tieħu miżuri ta' bbilanċjar mill-ġdid billi tissospendi konċessjonijiet jew obbligi oħra f'każijiet fejn il-pajjiż terz ikkonċernat ma jimplimenta l-ebda aġġustamenti adegwati u proporzjonati. L-azzjoni mill-Unjoni f'dawn il-każijiet għandha sservi l-għan li twassal għall-introduzzjoni ta' miżuri li jsaħħu l-kummerċ minn pajjiżi terzi biex terġa' tinħoloq sitwazzjoni ta’ benefiċċji reċiproċi.
(5)
L-Artikolu XXVIII tal-Ftehim Ġenerali dwar it-Tariffi u l-Kummerċ 1994 (GATT 1994) u l-Ftehim relatat jirregolaw il-modifika jew l-irtirar tal-konċessjonijiet stabbiliti fl-iskedi tat-tariffi tal-Membri tad-WTO. Il-Membri tad-WTO affettwati bi kwalunkwe modifika bħal din huma intitolati, skont ċerti kondizzjonijiet, li jirtiraw il-konċessjonijiet sostanzjalment ekwivalenti. L-Unjoni għandha tadotta miżuri ta' bilanċjar mill-ġdid f'każijiet bħal dawn, sakemm ma jiġux miftiehma aġġustamenti ta’ kumpens. L-azzjoni mill-Unjoni għandu jkollha l-għan li twassal lill-pajjiżi terzi biex jimplimentaw miżuri li jsaħħu l-kummerċ.
(6)
L-Unjoni għandu jkollha l-possibbiltà li tinforza d-drittijiet tagħha fil-qasam tal-akkwist pubbliku meta sieħeb kummerċjali jonqos milli jirrispetta l-impenji tiegħu skont il-Ftehim tad-WTO dwar l-Akkwisti Pubbliċi (GPA) jew ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħra. Il-GPA jiddikjara li kwalunkwe tilwima li toħroġ mill-ambitu tagħha ma għandhiex tirriżulta fis-sospensjoni ta' konċessjonijiet jew obbligi oħra skont kwalunkwe ftehim kopert ieħor tad-WTO. L-azzjoni tal-Unjoni għandu jkollha l-għan li tiżgura li jinżamm livell sostanzjalment ekwivalenti ta' konċessjonijiet, kif stipulat fil-ftehimiet kummerċjali internazzjonali rilevanti.
(7)
L-Istati Membri għandhom jiżguraw l-applikazzjoni fit-territorji rispettivi tagħhom ta' miżuri ta' politika kummerċjali fil-qasam tal-akkwist pubbliku bl-aktar mod adattat għall-istrutturi u l-prattiki amministrattivi tagħhom, filwaqt li tiġi rispettata l-liġi tal-Unjoni.
(8)
Il-miżuri ta' politika kummerċjali adottati skont dan ir-Regolament għandhom jintgħażlu u jiġu mfassla abbażi ta' kriterji oġġettivi inkluż l-effettività tal-miżuri li jwasslu għall-konformità ta' pajjiżi terzi ma' regoli kummerċjali internazzjonali, il-potenzjal tagħhom li jipprovdu għajnuna lil operaturi ekonomiċi fl-Unjoni affettwati minn miżuri ta' pajjiż terz, u l-objettiv li jiġu minimizzati l-impatti ekonomiċi negattivi fuq l-Unjoni, inkluż fir-rigward ta' materja prima essenzjali.
(9)
Dan ir-Regolament għandu jiffoka fuq dawk il-miżuri li fir-rigward tagħhom l-Unjoni għandha l-esperjenza fit-tfassil u l-applikazzjoni. Il-possibbiltà li jiġi estiż il-kamp ta' applikazzjoni tiegħu sabiex tiġi prevista l-adozzjoni ta' miżuri fis-settur tad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali u miżuri addizzjonali li jikkonċernaw is-servizzi għandha tiġi vvalutata bħala parti mir-rieżami dwar il-funzjonament ta' dan ir-Regolament, b'kont dovut għall-ispeċifiċitajiet ta' kull qasam.
(10)
Meta jiġu infurzati d-drittijiet tal-Unjoni, l-oriġini ta' prodott għandha tiġi ddeterminata skont ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 2913/92 (2). Meta jiġu infurzati d-drittijiet tal-Unjoni wara riżoluzzjoni ta' tilwima fil-qasam tal-akkwist pubbliku, l-oriġini ta' servizz għandha tiġi ddeterminata abbażi tal-oriġini tal-persuna fiżika jew ġuridika li tipprovdih. L-awtoritajiet jew entitajiet kontraenti għandhom japplikaw prekawzjonijiet normali u jeżerċitaw diliġenza dovuta meta jivvalutaw l-informazzjoni u l-garanziji pprovduti minn offerenti fir-rigward tal-oriġini ta' oġġetti u servizzi
(11)
Il-Kummissjoni għandha tagħmel rieżami tal-kamp ta' applikazzjoni, il-funzjonament u l-effiċjenza ta' dan ir-Regolament, inkluż miżuri possibbli fis-settur tad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali u miżuri addizzjonali li jirrigwardaw is-servizzi, mhux aktar tard minn tliet snin wara l-ewwel istanza tal-implimentazzjoni tiegħu jew mhux aktar tard minn ħames snin mid-data tad-dħul fis-seħħ tiegħu, skont liema minnhom ikun l-ewwel. Il-Kummissjoni għandha tagħmel rapport dwar il-valutazzjoni tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Ir-rieżami jista' jiġi segwit minn kwalunkwe proposta leġislattiva adatta.
(12)
Huwa importanti li jiġu żgurati komunikazzjoni effettiva u skambju ta' fehmiet bejn il-Kummissjoni, min-naħa l-waħda, u l-Parlament Ewropew u l-Kunsill min-naħa l-oħra, b'mod partikolari dwar tilwim taħt il-ftehimiet kummerċjali internazzjonali li jistgħu jwasslu għall-adozzjoni ta' miżuri taħt dan ir-Regolament.
(13)
Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 3286/94 (3) għandu jiġi emendat sabiex jirreferi għal dan ir-Regolament fir-rigward tal-implimentazzjoni ta' miżuri ta' politika kummerċjali.
(14)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni fuq il-Kummissjoni. Dawk is-setgħat għandhom jiġu eżerċitati f'konformità mar-Regolament (UE) Nru 182/2011 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4).
(15)
Fid-dawl tal-kumplessità kbira involuta fl-eżami tal-impatti multipli li jistgħu jkollhom il-miżuri ta' politika kummerċjali adottati skont dan ir-Regolament, u bil-ħsieb li jiġu permessi biżżejjed opportunitajiet sabiex jinkiseb l-aktar appoġġ wiesa' possibbli, l-atti ta' implimentazzjoni m'għandhomx jiġu adottati mill-Kummissjoni fejn, eċċezzjonalment, il-kumitat imsemmi f'dan ir-Regolament ma jagħti l-ebda opinjoni dwar l-abbozz ta' att ta' implimentazzjoni ppreżentat mill-Kummissjoni.
(16)
Biex jitħarsu l-interessi tal-Unjoni, il-Kummissjoni għandha tadotta minnufih atti ta' implimentazzjoni applikabbli fejn, f’każijiet ġustifikati b'mod debitu relatati mal-ħtieġa li jiġu adattati miżuri ta' politika kummerċjali għall-imġiba tal-parti terza kkonċernata, raġunijiet imperattivi ta’ urġenza jkunu jirrikjedu dan.
(17)
Dan ir-Regolament huwa mingħajr preġudizzju għall-adozzjoni possibbli ta' miżuri ta' politika kummerċjali abbażi ta' atti rilevanti oħra tal-Unjoni jew tad-dispożizzjonijiet tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, filwaqt li jiġu rispettati d-dispożizzjonijiet applikabbli fi ftehimiet kummerċjali internazzjonali dwar is-sospensjoni jew l-irtirar ta' konċessjonijiet jew obbligi oħra,
ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
Suġġett
Dan ir-Regolament jistipula regoli u proċeduri sabiex jiġi żgurat eżerċizzju effettiv u f'waqtu tad-drittijiet tal-Unjoni li tissospendi jew tirtira konċessjonijiet jew obbligi oħra skont ftehimiet kummerċjali internazzjonali, bil-ħsieb li:
(a)
jkun hemm reazzjoni għal ksur minn pajjiżi terzi ta' regoli kummerċjali internazzjonali li jaffettwaw l-interessi tal-Unjoni, bil-ħsieb li tinstab soluzzjoni sodisfaċenti li tirrestawra l-benefiċċji għall-operaturi ekonomiċi tal-Unjoni;
(b)
jiġu riekwilibrati l-konċessjonijiet jew obbligi oħra fir-relazzjonijiet kummerċjali ma' pajjiżi terzi, meta t-trattament tal-importazzjoni mogħti lill-merkanzija mill-Unjoni jinbidel b'mod li jaffettwa l-interessi tal-Unjoni.
Artikolu 2
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
"pajjiż" tfisser kull Stat jew territorju doganali separat;
(b)
"konċessjonijiet jew obbligi oħra" tfisser konċessjonijiet tariffarji jew kwalunkwe benefiċċju ieħor li l-Unjoni tkun impenjat ruħha li tapplika fil-kummerċ tagħha ma' pajjiżi terzi bis-saħħa ta’ ftehimiet kummerċjali internazzjonali li għalihom hija parti;
(c)
"livell ta' tħassir jew indeboliment" tfisser il-grad ta’ kemm il-benefiċċji dovuti lill-Unjoni skont ftehim kummerċjali internazzjonali huma affettwati. Għajr fejn definit mod ieħor fil-ftehim rilevanti, dan jinkludi kwalunkwe impatt ekonomiku negattiv li jirriżulta minn miżura ta' pajjiż terz;
(d)
"penali mandatorja tal-prezzijiet" tfisser obbligu fuq awtoritajiet kontraenti jew għall-entitajiet li jwettqu proċeduri ta’ akkwist pubbliku biex iżidu, soġġett għal ċerti eċċezzjonijiet, il-prezz ta' servizzi u/jew ta' prodotti li joriġinaw f'ċerti pajjiżi terzi li ġew offruti fi proċeduri ta' għoti ta' kuntratti.
Artikolu 3
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament japplika:
(a)
wara l-aġġudikazzjoni ta’ tilwim kummerċjali taħt il-Ftehim tad-WTO dwar Regoli u Proċeduri li Jirregolaw ir-Riżoluzzjoni tat-Tilwim (Ftehim tad-WTO dwar ir-Riżoluzzjoni tat-Tilwim), meta l-Unjoni tkun ġiet awtorizzata li tissospendi konċessjonijiet jew obbligi oħra skont il-ftehimiet multilaterali u plurilaterali koperti bil-Ftehim tad-WTO dwar ir-Riżoluzzjoni tat-Tilwim;
(b)
wara l-aġġudikazzjoni ta’ tilwim kummerċjali skont ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħra, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali, meta l-Unjoni għandha d-dritt li tissospendi konċessjonijiet jew obbligi oħra skont ftehimiet bħal dawn;
(c)
għall-bilanċjar mill-ġdid ta' konċessjonijiet jew ta' obbligi oħra, li għalihom l-applikazzjoni ta' miżura ta' salvagwardja minn pajjiż terz tista’ tagħti d-dritt skont l-Artikolu 8 tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Salvagwardji jew għad-dispożizzjonijiet dwar salvagwardji inklużi fi ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħra, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali;
(d)
f'każijiet ta' modifika tal-konċessjonijiet minn membru tad-WTO skont l-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994, fejn l-ebda aġġustament ta’ kumpens ma kien miftiehem.
Artikolu 4
Eżerċizzju tad-drittijiet tal-Unjoni
1. Fejn hija meħtieġa azzjoni biex tissalvagwardja l-interessi tal-Unjoni fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 3, il-Kummissjoni għandha tadotta atti ta’ implimentazzjoni li jiddeterminaw il-miżuri xierqa ta' politika kummerċjali. Dawk l-atti ta' implimentazzjoni għandhom jiġu adottati f'konformità mal-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
2. L-atti ta' implementazzjoni adottati skont il-paragrafu 1 għandhom jissodisfaw il-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
fejn konċessjonijiet jew obbligi oħra huma sospiżi wara l-aġġudikazzjoni ta' tilwim kummerċjali skont il-Ftehim tad-WTO dwar ir-Riżoluzzjoni tat-Tilwim, il-livell tagħhom ma għandux jaqbeż il-livell awtorizzat mill-Korp tar-Riżoluzzjonitat-Tilwim tad-WTO;
(b)
fejn konċessjonijiet jew obbligi oħra huma sospiżi wara t-twettiq ta’ proċedura għar-riżoluzzjoni ta’ tilwim internazzjonali taħt ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħrajn, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali, il-livell tagħhom ma għandux jeċċedi l-livell ta' tħassir jew ħsara li jirriżulta mill-miżura kkonċernata tal-pajjiż terz kif iddeterminat mill-Kummissjoni jew permezz ta' rikors għall-arbitraġġ, skont kif ikun il-każ;
(c)
fil-każ tal-bilanċjar mill-ġdid ta' konċessjonijiet jew ta' obbligi oħra skont id-dispożizzjonijiet dwar is-salvagwardji fi ftehimiet kummerċjali internazzjonali, l-azzjoni tal-Unjoni għandha tkun sostanzjalment ekwivalenti għal-livell ta' konċessjonijiet jew obbligi oħra affettwati mill-miżura ta' salvagwardja, skont il-kondizzjonijiet tal-Ftehim tad-WTO dwar is-Salvagwardji jew tad-dispożizzjonijiet dwar is-salvagwardji fi ftehimiet kummerċjali internazzjonali oħrajn, inklużi ftehimiet reġjonali jew bilaterali, li taħthom il-miżura tas-salvagwardja tiġi applikata;
(d)
fejn konċessjonijiet ikunu rtirati mill-kummerċ ma' pajjiż terz b'konnessjoni mal-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994 u l-Ftehim relatat (5), huma għandhom ikunu sostanzjalment ekwivalenti għall-konċessjonijiet modifikati jew irtirati minn dak il-pajjiż terz, skont it-termini stabbiliti fl-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994 u l-Ftehim relatat.
3. Il-miżuri ta' politika kummerċjali msemmija fil-paragrafu 1 għandhom jiġu determinati abbażi tal-kriterji li ġejjin, fid-dawl tat-tagħrif disponibbli u fl-interess ġenerali tal-Unjoni:
(a)
l-effettività tal-miżuri fit-tnedija tal-konformità ta' pajjiżi terzi mar-regoli tal-kummerċ internazzjonali;
(b)
il-potenzjal tal-miżuri li jipprovdu eżenzjoni lill-operaturi ekonomiċi fl-Unjoni affettwati minn miżuri ta' pajjiżi terzi;
(c)
id-disponibbiltà ta’ sorsi alternattivi ta’ provvista għall-oġġetti jew is-servizzi kkonċernati, biex ikun evitat jew minimizzat kwalunkwe impatt negattiv fuq l-industriji downstream, awtoritajiet jew entitajiet kontraenti, jew fuq il-konsumaturi finali fl-Unjoni;
(d)
l-evitar ta' kumplessità amministrattiva sproporzjonata u spejjeż fl-applikazzjoni tal-miżuri;
(e)
kwalunkwe kriterju speċifiku li jista' jiġi stabbilit fi ftehimiet internazzjonali tal-kummerċ relatati mal-każijiet imsemmija fl-Artikolu 3.
Artikolu 5
Miżuri ta' politika kummerċjali
1. Bla ħsara għal kull ftehim internazzjonali li tiegħu l-Unjoni hija parti, il-miżuri tal-politika kummerċjali li jistgħu jiġu attivati permezz ta’ att ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 4(1) għandhom jikkonsistu minn:
(a)
is-sospensjoni tal-konċessjonijiet tat-tariffi u l-impożizzjoni ta' dazji doganali ġodda jew miżjuda, inkluż l-istabbiliment mill-ġdid tad-dazji doganali f'livell tan-nazzjon l-aktar iffavorit jew l-impożizzjoni ta' dazji doganali lil hinn mil-livell tan-nazzjon l-iktar iffavorit, jew l-introduzzjoni ta’ kwalunkwe ħlas addizzjonali fuq l-importazzjonijiet jew l-esportazzjonijiet ta' oġġetti;
(b)
l-introduzzjoni jew iż-żieda ta' restrizzjonijiet kwantitattivi fuq l-importazzjonijiet jew l-esportazzjonijiet ta' oġġetti, kemm jekk jiġu applikati permezz ta' kwoti, permezz ta' liċenzji tal-importazzjoni jew tal-esportazzjoni kif ukoll permezz ta' miżuri oħra;
(c)
is-sospensjoni tal-konċessjonijiet rigward oġġetti, servizzi jew fornituri fil-qasam tal-akkwist pubbliku, permezz ta':
(i)
l-esklużjoni mill-akkwist pubbliku ta' fornituri ta' oġġetti jew servizzi stabbiliti fil-pajjiż terz ikkonċernat u joperaw minnu u/jew tal-offerti li l-valur globali tagħhom huwa magħmul għal aktar minn 50 % ta' oġġetti jew servizzi li joriġinaw fil-pajjiż terz ikkonċernat; u/jew
(ii)
l-impożizzjoni ta' penali obbligatorja fuq il-prezz fuq offerti ta' fornituri ta' oġġetti jew servizzi stabbiliti fil-pajjiż terz ikkonċernat u joperaw minnu u/jew fuq dik il-parti tal-offerta li tikkonsisti f'oġġetti jew servizzi li joriġinaw fil-pajjiż terz ikkonċernat.
2. Il-miżuri adottati skont il-paragrafu 1(c) għandhom:
(a)
jinkludu limiti minimi, skont il-karatteristiċi tal-oġġetti jew is-servizzi kkonċernati, li jekk jinqabżu għandha tiġi applikata l-esklużjoni u/jew il-penali obbligatorja fuq il-prezz, b'kont meħud tad-dispożizzjonijiet tal-ftehim kummerċjali kkonċernat u l-livell ta' tħassir jew indeboliment;
(b)
jiddeterminaw is-setturi jew il-kategoriji ta' oġġetti jew servizzi li japplikaw għalihom, kif ukoll kwalunkwe eċċezzjoni applikabbli;
(c)
jiddeterminaw l-awtoritajiet jew l-entitajiet kontraenti jew il-kategoriji ta' awtoritajiet jew entitajiet kontraenti, elenkati mill-Istat Membru, li l-akkwist tagħhom huwa kopert. Biex tiġi pprovduta l-bażi għal din id-determinazzjoni kull Stat Membru għandu jippreżenta lista ta' awtoritajiet jew entitajiet kontraenti adatti jew kategoriji ta' awtoritajiet jew entitajiet kontraenti. Il-miżuri għandhom jiżguraw li jinkiseb livell adatt ta' sospensjoni ta' konċessjonijiet jew obbligi oħra u distribuzzjoni ġusta fost l-Istati Membri.
Artikolu 6
Regoli ta’ oriġini
1. L-oriġini ta' prodott għandha tiġi determinata skont ir-Regolament (KEE) Nru 2913/92.
2. L-oriġini ta' servizz għandha tkun determinata skont l-oriġini tal-persuna fiżika jew ġuridika li tkun qed tipprovdih. L-oriġini ta' min jipprovdi s-servizz għandha titqies bħala:
(a)
fil-każ ta' persuna fiżika, il-pajjiż fejn il-persuna tkun ċittadin jew fejn ikollha d-dritt ta' residenza permanenti;
(b)
fil-każ ta' persuna ġuridika kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin:
(i)
jekk is-servizz huwa pprovdut b'mod ieħor li mhuwiex preżenza kummerċjali fl-Unjoni, il-pajjiż fejn il-persuna ġuridika tkun ikkostitwita jew organizzata skont il-liġijiet ta' dak il-pajjiż u fit-territorju fejn il-persuna ġuridika tkun impenjata f'operazzjonijiet sostantivi ta' negozju;
(ii)
jekk is-servizz huwa pprovdut permezz ta' preżenza kummerċjali fl-Unjoni, l-Istat Membru fejn il-persuna ġuridika tkun stabbilita u fit-territorju li tkun impenjata f'operazzjonijiet sostantivi ta' negozju b'mod li jkollha rabta diretta u effettiva mal-ekonomija ta' dak l-Istat Membru.
Għall-finijiet tal-punt (ii) tal-punt (b) tal-ewwel subparagrafu, jekk il-persuna ġuridika li tipprovdi s-servizz ma tkunx impenjata f'operazzjonijiet sostantivi ta' negozju b'mod li jkollha rabta diretta u effettiva mal-ekonomija tal-Istat Membru li fih tkun stabbilita, l-oriġini ta' dik il-persuna ġuridika għandha titqies li hija l-oriġini tal-persuni fiżiċi jew ġuridiċi li jkollhom is-sjieda tagħha jew li jikkontrollawha.
Il-persuna ġuridika li tipprovdi s-servizz għandha titqies bħala "li tappartjeni" lill-persuni ta' pajjiż partikolari jekk aktar minn 50 % tal-interess ta' ekwità fiha jkun proprjetà benefiċjarja ta' persuni minn dak il-pajjiż u "kkontrollata" minn persuni ta' pajjiż partikolari jekk dawn il-persuni jkollhom is-setgħa jaħtru l-maġġoranza tad-diretturi tagħha jew inkella li jmexxu legalment l-azzjonijiet tagħha.
Artikolu 7
Sospensjoni, modifika u tħassir ta' miżuri
1. Fejn, wara l-adozzjoni ta’ att ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 4(1), il-pajjiż terz ikkonċernat jagħti kumpens adegwat u proporzjonat lill-Unjoni fil-każijiet imsemmija fl-Artikolu 3(1)(a) u (b), il-Kummissjoni tista’ tissospendi l-applikazzjoni ta’ dak l-att ta' implimentazzjoni għat-tul tal-perijodu ta’ kumpens. Is-sospensjoni għandha tiġi deċiża skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
2. Il-Kummissjoni għandha tħassar att ta' implimentazzjoni adottat skont l-Artikolu 4(1) f'kull waħda miċ-ċirkustanzi li ġejjin:
(a)
meta l-pajjiż terz li l-miżuri tiegħu nstab li kienu fi ksur tar-regoli tal-kummerċ internazzjonali fi proċedura ta’ riżoluzzjoni tat-tilwim isir konformi, jew fejn soluzzjoni reċiprokament sodisfaċenti ta' xorta oħra tkun intlaħqet;
(b)
f'każijiet ta' ibbilanċjar mill-ġdid ta' konċessjonijiet jew obbligi oħra wara l-adozzjoni minn pajjiż terz ta' miżura ta' salvagwardja, meta l-miżura tas-salvagwardja tiġi rtirata jew tiskadi, jew meta l-pajjiż terz ikkonċernat jagħti kumpens adegwat u proporzjonat lill-Unjoni wara l-adozzjoni ta’ att ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 4(1);
(c)
f'każijiet ta' modifika tal-konċessjonijiet minn membru tad-WTO skont l-Artikolu XXVIII tal-GATT 1994, meta l-pajjiż terz ikkonċernat jagħti kumpens adegwat u proporzjonat lill-Unjoni wara l-adozzjoni ta’ att ta’ implimentazzjoni skont l-Artikolu 4(1).
It-tħassir imsemmi fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi deċiż skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
3. Fejn huwa meħtieġ li jsiru aġġustamenti għal miżuri ta' politika kummerċjali adottati skont dan ir-Regolament, soġġett għall-Artikolu 4(2) u 4(3), il-Kummissjoni tista’ tintroduċi kwalunkwe emendi xierqa skont il-proċedura ta' eżami msemmija fl-Artikolu 8(2).
4. Għal raġunijiet imperattivi ta' urġenza debitament ġustifikati marbuta mat-tneħħija jew il-modifika tal-miżura kkonċernata tal-pajjiż terz, il-Kummissjoni għandha tadotta minnufih atti ta' implimentazzjoni applikabbli li jissospendu, jemendaw jew li jħassru l-atti ta’ implimentazzjoni adottati skont l-Artikolu 4(1), kif previst f'dan l-Artikolu, skont il-proċedura msemmija fl-Artikolu 8(3).
Artikolu 8
Proċedura tal-kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi megħjuna mill-Kumitat stabbilit bir-Regolament (KE) Nru 3286/94. Dak il-kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tal-Artikolu 3 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn issir referenza għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Fejn il-Kumitat ma jagħti l-ebda opinjoni, il-Kummissjoni m'għandhiex tadotta l-abozz ta' att ta' implimentazzjoni u għandu japplika t-tielet subparagrafu tal-Artikolu 5(4) tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
3. Meta ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandhom japplikaw l-Artikolu 8 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011, flimkien mal-Artikolu 5 tiegħu.
Artikolu 9
Ġbir ta' tagħrif
1. Il-Kummissjoni għandha tfittex tagħrif u fehmiet dwar l-interessi ekonomiċi tal-Unjoni f'oġġetti jew servizzi speċifiċi jew f'setturi speċifiċi, fl-applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, permezz ta' avviż f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea jew permezz ta' mezzi ta’ komunikazzjoni pubbliċi xierqa oħra, li jindika l-perijodu li fih għandu jiġi ppreżentat il-kontribut. Il-Kummissjoni għandha tieħu kont tal-kontribut irċevut.
2. Tagħrif li jasal skont dan ir-Regolament għandu jintuża biss għall-għan li għalih ikun intalab.
3. La l-Parlament Ewropew, la l-Kunsill, la l-Kummissjoni, u lanqas l-Istati Membri jew l-uffiċjali rispettivi tagħhom ma għandhom jiżvelaw xi tagħrif ta' natura kunfidenzjali li jasal skont dan ir-Regolament, mingħajr permess speċifiku minn min jipprovdi dan it-tagħrif.
4. Min jipprovdi t-tagħrif jista' jitlob li t-tagħrif ipprovdut jiġi ttrattat bħala kunfidenzjali. F'każijiet bħal dawn, it-tagħrif għandu jkun akkumpanjat minn sommarju mhux kunfidenzjali li jippreżenta t-tagħrif f'forma ġeneralizzata jew minn dikjarazzjoni tar-raġunijiet għaliex ma jistax isir sommarju ta' dan it-tagħrif.
5. Jekk jidher li t-talba għall-kunfidenzjalità mhijiex ġustifikata u jekk min jipprovdi t-tagħrif mhuwiex lest li jew jagħmel it-tagħrif pubbliku jew li jawtorizza l-iżvelar tiegħu f'termini ġenerali jew bħala sommarju, dan it-tagħrif jista' ma jiġix ikkalkolat.
6. Il-paragrafi 2 sa 5 ma għandhomx jipprekludu l-iżvelar ta' tagħrif ġenerali mill-istituzzjonijiet tal-Unjoni u l-awtoritajiet tal-Istati Membri. Dan l-iżvelar għandu jqis l-interess leġittimu tal-partijiet ikkonċernati li s-sigrieti kummerċjali tagħhom ma jiġux iddivulgati.
Artikolu 10
Rieżami
1. Mhux aktar tard minn tliet snin wara l-ewwel istanza tal-adozzjoni ta' att ta' implimentazzjoni jew mhux aktar tard mit-18 ta’ Lulju 2019, skont liema jiġi l-ewwel, il-Kummissjoni għandha tagħmel rieżami tal-kamp ta' applikazzjoni ta' dan ir-Regolament, partikolarment fir-rigward tal-miżuri ta' politika kummerċjali li jistgħu jiġu adottati, kif ukoll tal-implimentazzjoni tiegħu, u għandha tirrapporta l-konklużjonijiet tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill.
2. Minkejja l-paragrafu 1, il-Kummissjoni għandha tagħmel rieżami bl-għan li tipprevedi taħt dan ir-Regolament miżuri addizzjonali ta' politika kummerċjali li jissospendu konċessjonijiet jew obbligi oħra fil-qasam tal-kummerċ f'servizzi. Il-Kummissjoni għandha teżamina, fost l-oħrajn, l-aspetti li ġejjin:
(a)
żviluppi internazzjonali fir-rigward tas-sospensjoni ta' obbligi oħra skont il-Ftehim Ġenerali dwar il-Kummerċ fis-Servizzi (GATS);
(b)
żviluppi fl-Unjoni fir-rigward tal-adozzjoni ta' regoli komuni dwar is-setturi tas-servizzi;
(c)
l-effettività ta' miżuri ta' politika kummerċjali addizzjonali possibbli bħala mezz biex jiġu infurzati d-drittijiet tal-Unjoni skont ftehimiet kummerċjali internazzjonali;
(d)
mekkaniżmi disponibbli sabiex tiġi żgurata l-implimentazzjoni prattika, b'mod uniformi u effiċjenti, ta' miżuri ta' politika kummerċjali addizzjonali possibbli rigward servizzi; u
(e)
implikazzjonijiet għal min jipprovdi servizz li jkun jinsab fl-Unjoni fil-waqt tal-adozzjoni ta' atti ta' implimentazzjoni skont dan ir-Regolament.
Il-Kummissjoni għandha tirrapporta l-valutazzjoni inizjali tagħha lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill sat-18 ta’ Lulju 2017.
Artikolu 11
Emendi ta' atti oħra
Fl-Artikolu 13 tar-Regolament (KE) Nru 3286/94 il-paragrafu 3 huwa sostitwit b'dan li ġej:
"3. Fejn l-Unjoni, wara li tkun aġixxiet skont l-Artikolu 12(2), ikollha tieħu deċiżjoni dwar il-miżuri ta' politika kummerċjali li għandhom jiġu adottati skont l-Artikolu 11(2)(c) jew skont l-Artikolu 12, hija għandha taġixxi, mingħajr dewmien, skont l-Artikolu 207 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u, fejn xieraq, ir-Regolament (UE) Nru 654/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (*) jew kwalunkwe proċedura applikabbli oħra.
Artikolu 12
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u huwa direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta’ Mejju 2014.


Input:
A TANÁCS HATÁROZATA
(2014. február 11.)
a Régiók Bizottsága egy német póttagjának kinevezéséről
(2014/81/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,
tekintettel a német kormány javaslatára,
mivel:
(1)
A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).
(2)
Ursula MÄNNLE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye megüresedett,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága póttagjává nevezi ki a következő személyt:
-
Dr. Franz RIEGER, Mitglied des Landtags.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2014. február 11-én.


Input:
UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/11 VAN DE COMMISSIE
van 6 januari 2015
houdende inschrijving van een benaming in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen (Kranjska klobasa (BGA))
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EU) nr. 1151/2012 van het Europees Parlement en de Raad van 21 november 2012 inzake kwaliteitsregelingen voor landbouwproducten en levensmiddelen (1), en met name artikel 15, lid 2, en artikel 52, lid 3, onder b),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EU) nr. 1151/2012 is op 3 januari 2013 in werking getreden. Verordening (EG) nr. 510/2006 van de Raad (2) is bij die verordening ingetrokken en daardoor vervangen.
(2)
Overeenkomstig artikel 6, lid 2, eerste alinea, is de aanvraag tot registratie van de naam „Kranjska klobasa” bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (3).
(3)
Duitsland, Kroatië en Oostenrijk hebben op respectievelijk 3 juli 2012, 16 augustus 2012 en 17 augustus 2012 overeenkomstig artikel 7, lid 1, van Verordening (EG) nr. 510/2006 (4) bezwaar tegen de registratie aangetekend. De bezwaren werden ontvankelijk geacht.
(4)
Bij brieven van 24 oktober 2012 heeft de Commissie de betrokken partijen verzocht overeenkomstig hun interne procedures op passende wijze overleg te plegen om binnen zes maanden tot overeenstemming te komen.
(5)
Slovenië en Duitsland enerzijds en Slovenië en Oostenrijk anderzijds hebben een akkoord bereikt. Tussen Slovenië en Kroatië werd daarentegen geen akkoord bereikt.
(6)
Aangezien tussen Slovenië en Kroatië geen akkoord is bereikt, moet de Commissie een besluit nemen volgens de in artikel 52, lid 3, onder b), van Verordening (EU) nr. 1151/2012 bedoelde procedure.
(7)
Wat betreft de vermeende niet-naleving van artikel 2, lid 1, onder b), van Verordening (EG) nr. 510/2006, vervangen door artikel 5, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1151/2012, met betrekking tot de afbakening van het geografische gebied, d.w.z. dat het product niet afkomstig is uit een bepaalde plaats, een bepaalde streek, of een bepaald land, of dat de consument wordt misleid, is geen kennelijke fout vastgesteld. Wat betreft de vermeende niet-naleving met betrekking tot het gebruik van de naam van een land, wat in uitzonderlijke gevallen was toegestaan: „Kranjska” is niet de naam van een land, maar van een (voormalige) regio. Bovendien voorziet Verordening (EU) nr. 1151/2012 voor beschermde geografische aanduidingen slechts in uitzonderlijke gevallen in het gebruik van de naam van een land. Wat betreft de stelling dat het geografische gebied geen natuurlijke kenmerken heeft die het van naburige gebieden onderscheiden: de gegrondheid van deze stelling hoeft niet te worden onderzocht aangezien Verordening (EU) nr. 1151/2012 geen voorschrift in die zin bevat.
(8)
De termen „Krainer”, „Käsekrainer”, „Schweinskrainer”, „Osterkrainer” en „Bauernkrainer” enerzijds, en de termen „Kranjska” en „Kranjska kobasica” anderzijds blijken respectievelijk in het Duits en het Kroatisch namen voor gelijksoortige worsten te zijn met een gemeenschappelijke historische oorsprong, het voormalige Hertogdom Krain („Kranjska”), dat tegenwoordig geen bestuurlijke eenheid meer vormt. Aangezien de namen een gemeenschappelijke oorsprong hebben en gezien de uiterlijke gelijkenissen tussen de producten zou de toepassing van de bescherming als bedoeld in artikel 13 van Verordening (EU) nr. 1151/2012, en met name lid 1, onder b), van dat artikel, ertoe kunnen leiden dat het, in geval van registratie van de benaming „Kranjska klobasa”, voor producenten die het productdossier van „Kranjska klobasa” niet in acht nemen, onmogelijk wordt de termen „Krainer”, „Käsekrainer”, „Schweinskrainer”, „Osterkrainer”, „Bauernkrainer”, „Kranjska” en „Kranjska kobasica” te kunnen gebruiken.
(9)
Uit de bewijsstukken is gebleken dat het gebruik van de termen „Krainer”, „Käsekrainer”, „Schweinskrainer”, „Osterkrainer”, „Bauernkrainer”, „Kranjska” en „Kranjska kobasica” om te verwijzen naar producten met eenzelfde oorsprong als „Kranjska klobasa” niet was bedoeld om munt te slaan uit de faam van laatstgenoemde benaming en dat de consument niet is of had kunnen worden misleid wat de werkelijke oorsprong van de producten betreft. Bovendien is aangetoond dat deze benamingen vóór de indiening van de registratieaanvraag van de benaming „Kranjska klobasa” bij de Commissie al minstens 25 jaar wettig volgens loyale en constante gebruiken gangbaar waren.
(10)
Er zij evenwel op gewezen dat in het Duits de benaming „Krainer” en de samengestelde benamingen in twee eeuwen tijd het geografische verband met de regio Krain definitief hebben verloren. Dit wordt bevestigd door het feit dat Slovenië, zowel in het akkoord met Duitsland als in dat met Oostenrijk, heeft erkend dat het gebruik van de termen „Krainer”, Käsekrainer„, Schweinskrainer”, „Osterkrainer” en „Bauernkrainer” niet mag worden beschouwd als een vorm van een misbruik van de benaming „Kranjska klobasa”.
(11)
Om alle bovenstaande redenen, en in het belang van de eerlijkheid en het traditionele gebruik, moet, ongeacht of „Krainer”, „Käsekrainer”, „Schweinskrainer”, „Osterkrainer”, Bauernkrainer„,” Kranjska „en” Kranjska kobasica „als soortnamen in de zin van artikel 41 van Verordening (EU) nr. 1151/2012 kunnen worden beschouwd, en mits de in de rechtsorde van de Unie geldende beginselen en voorschriften in acht worden genomen, het vrije gebruik van de termen” Krainer„,” Käsekrainer„,” Schweinskrainer„,” Osterkrainer „en” Bauernkrainer „zonder tijdsbeperkingen worden gehandhaafd en moet het gebruik van de termen” Kranjska „en” Kranjska kobasica „worden toegestaan voor de maximale overgangsperiode als bedoeld in artikel 15, lid 2, van Verordening (EU) nr. 1151/2012.
(12)
Artikel 6, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1151/2012 verbiedt de registratie van benamingen die soortnamen zijn geworden. De bezwaarden beweerden dat consumenten in Oostenrijk, Kroatië en Duitsland de op hun markt gebruikte benamingen zoals” Krainer„,” Krainer Wurst„, Kranjska” en „Kranjska kobasica” niet met een bepaalde oorsprong associëren. Daar waar de voor registratie voorgestelde benaming „Kranjska klobasa” is, wordt in de bezwaarschriften verwezen naar het vermeende algemene gebruik van de termen „Krainer”, „Krainer Wurst”, „Kranjska” en „Kranjska kobasica” in Oostenrijk, Kroatië en Duitsland en niet naar dat van de term „Kranjska klobasa”. De bezwaarden laten de situatie in Slovenië buiten beschouwing. Uit de bezwaarschriften kan niet worden opgemaakt dat de voor registratie voorgestelde benaming algemeen gebruikt wordt. Op basis van de verstrekte informatie kan de naam „Kranjska klobasa” derhalve niet als soortnaam worden beschouwd, waardoor er dus ook geen sprake kan zijn van niet-naleving van artikel 6, lid 1, van Verordening (EU) nr. 1151/2012.
(13)
Hoewel de bescherming wordt verleend voor de term „Kranjska klobasa” als geheel, mag het niet-geografische element van die term in de gehele Unie en in vertalingen worden gebruikt, mits de in de rechtsorde van de Unie geldende beginselen en voorschriften in acht worden genomen.
(14)
Gelet op het voorgaande komt de benaming „Kranjska klobasa” in aanmerking voor inschrijving in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen.
(15)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité inzake de kwaliteit van landbouwproducten,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
De benaming „Kranjska klobasa” (BGA) wordt ingeschreven in het register van beschermde oorsprongsbenamingen en beschermde geografische aanduidingen.
Met de in de eerste alinea van dit artikel genoemde benaming wordt een product aangeduid van categorie 1.2 Vleesproducten (verhit, gepekeld, gerookt, enz.) van bijlage XI van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 668/2014 van de Commissie (5).
Artikel 2
De termen „Krainer”, „Käsekrainer”, „Schweinskrainer”, „Osterkrainer” en „Bauernkrainer” mogen op het grondgebied van de Unie gebruikt blijven worden, mits de in haar rechtsorde geldende beginselen en voorschriften in acht worden genomen.
De termen „Kranjska” en „Kranjska kobasica” mogen voor een periode van vijftien jaar vanaf de datum van inwerkingtreding van deze verordening worden gebruikt ter aanduiding van worsten die niet in overeenstemming zijn met het productdossier van „Kranjska klobasa”.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 6 januari 2015.


Input:
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1324/2013
af 11. december 2013
om fastsættelse af udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser, afvisning af eksportlicensansøgninger og suspension af indgivelsen af eksportlicensansøgninger for sukker, der er fremstillet ud over kvoten
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 7e sammenholdt med artikel 9, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Efter artikel 61, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan sukker, der i løbet af et produktionsår er produceret ud over den kvote, der er omhandlet i samme forordnings artikel 56, kun eksporteres inden for det af Kommissionen fastsatte kvantitative loft.
(2)
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 476/2013 af 23. maj 2013 om fastsættelse af det kvantitative loft for eksport af sukker og isoglucose, der er fremstillet ud over kvoten, indtil udgangen af produktionsåret 2013/2014 (3), har fastsat de pågældende kvantitative lofter.
(3)
De mængder sukker, for hvilke der er indgivet ansøgninger om eksportlicenser, overstiger den mængde, som er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) nr. 476/2013. Der bør derfor fastsættes en godkendelsesprocentsats for de mængder, der blev ansøgt om den 2. til 6. december 2013. Alle eksportlicensansøgninger for sukker, der blev indgivet efter den 6. december 2013, bør derfor afvises, og indgivelsen af eksportlicensansøgninger bør suspenderes -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. For de ansøgninger om eksportlicenser for sukker ud over kvoten, der blev indgivet den 2. til 6. december 2013, fastsættes der en udstedelsesprocentsats på 41,718815 %.
2. Ansøgninger om eksportlicenser for sukker ud over kvoten, der blev indgivet den 9., 10., 11., 12. og 13. december 2013, afvises.
3. Indgivelse af ansøgninger om eksportlicenser for sukker ud over kvoten suspenderes fra den 16. december 2013 til den 30. september 2014.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 2013.


Input:
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tas-7 ta’ Ġunju 2013
li temenda d-Deċiżjoni 2008/855/KE fir-rigward ta’ miżuri ta’ kontroll tas-saħħa tal-annimali marbuta mad-deni klassiku tal-ħnieżer fl-Ungerija
(notifikata bid-dokument C(2013) 3348)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2013/274/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 89/662/KEE tal-11 ta’ Diċembru 1989 dwar spezzjonijiet veterinarji fil-kummerċ intra-Komunitarju bil-ħsieb tat-tlestija tas-suq intern (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 9(4) tagħha,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 90/425/KEE tas-26 ta’ Ġunju 1990 dwar l-iċċekkjar, veterinarju u żootekniku applikabbli għall-kummerċ intra-Komunitarju ta’ ċertu annimali ħajjin u prodotti bil-ħsieb tat-tlestija tas-suq intern (2), u b’mod partikolari l-Artikolu 10(4) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2008/855/KE tat-3 ta’ Novembru 2008 dwar miżuri ta’ kontroll tas-saħħa tal-annimali marbuta mad-deni klassiku tal-ħnieżer f’ċerti Stati Membri (3) tistipula ċerti miżuri ta’ kontroll għad-deni klassiku tal-ħnieżer fl-Istati Membri jew fir-reġjuni tagħhom elenkati fl-Anness ta’ din id-Deċiżjoni. Dik il-lista tinkludi l-kontea ta’ Pest fl-Ungerija.
(2)
L-Ungerija għarrfet lill-Kummissjoni dwar żviluppi riċenti fir-rigward tad-deni klassiku tal-ħnieżer fit-territorju tal-kontea ta’ Pest elenkat fl-Anness tad-Deċiżjoni 2008/855/KE.
(3)
Dik l-informazzjoni tindika li d-deni klassiku tal-ħnieżer fit-territorju tal-kontea ta’ Pest inqered. Għaldaqstant, il-miżuri stipulati fid-Deċiżjoni 2008/855/KE ma għandhomx jibqgħu japplikaw għal dik il-kontea u r-referenza għall-kontea ta’ Pest fil-lista stipulata fil-Parti I tal-Anness tagħha għandha titħassar.
(4)
Għalhekk, id-Deċiżjoni 2008/855/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(5)
Il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Fil-Parti I tal-Anness tad-Deċiżjoni 2008/855/KE, il-punt 3 hu mħassar.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, is-7 ta’ Ġunju 2013.


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 958/2013
of 4 October 2013
establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1234/2007 of 22 October 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) (1),
Having regard to Commission Implementing Regulation (EU) No 543/2011 of 7 June 2011 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1234/2007 in respect of the fruit and vegetables and processed fruit and vegetables sectors (2), and in particular Article 136(1) thereof,
Whereas:
(1)
Implementing Regulation (EU) No 543/2011 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade negotiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in Annex XVI, Part A thereto.
(2)
The standard import value is calculated each working day, in accordance with Article 136(1) of Implementing Regulation (EU) No 543/2011, taking into account variable daily data. Therefore this Regulation should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
The standard import values referred to in Article 136 of Implementing Regulation (EU) No 543/2011 are fixed in the Annex to this Regulation.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 4 October 2013.


Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΉ ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 20ής Αυγούστου 2013
για τον καθορισμό της ημερομηνίας από την οποία θα αρχίσει να λειτουργεί το Σύστημα Πληροφοριών για τις Θεωρήσεις (VIS) σε όγδοη περιφέρεια
(2013/441/ΕΕ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 767/2008 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 9ης Ιουλίου 2008, για το Σύστημα Πληροφοριών για τις Θεωρήσεις (VIS) και την ανταλλαγή δεδομένων μεταξύ κρατών μελών για τις θεωρήσεις μικρής διάρκειας (κανονισμός VIS) (1), και ιδίως το άρθρο 48 παράγραφος 3,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Σύμφωνα με την εκτελεστική απόφαση 2012/274/ΕΕ της Επιτροπής, της 24ης Απριλίου 2012, για τον καθορισμό του δεύτερου συνόλου περιφερειών στις οποίες θα αρχίσει να λειτουργεί το Σύστημα Πληροφοριών για τις Θεωρήσεις (VIS) (2), η όγδοη περιφέρεια στην οποία θα πρέπει να αρχίσουν η συγκέντρωση και η διαβίβαση δεδομένων στο VIS για όλες τις αιτήσεις περιλαμβάνει την Αργεντινή, τη Βολιβία, τη Βραζιλία, τη Χιλή, την Κολομβία, τον Ισημερινό, την Παραγουάη, το Περού, την Ουρουγουάη και τη Βενεζουέλα.
(2)
Τα κράτη μέλη κοινοποίησαν στην Επιτροπή τις απαραίτητες τεχνικές και νομικές διευθετήσεις στις οποίες έχουν προβεί για να συγκεντρώσουν και να διαβιβάσουν στο VIS τα δεδομένα που αναφέρονται στο άρθρο 5 παράγραφος 1 του κανονισμού VIS για όλες τις αιτήσεις στη συγκεκριμένη περιφέρεια, συμπεριλαμβανομένων των διευθετήσεων για τη συγκέντρωση και/ή τη διαβίβαση δεδομένων εξ ονόματος άλλου κράτους μέλους.
(3)
Δεδομένου ότι πληρούνται οι όροι που καθορίζονται στην πρώτη φράση του άρθρου 48 παράγραφος 3 του κανονισμού VIS, είναι αναγκαίο να καθοριστεί η ημερομηνία από την οποία το VIS θα αρχίσει να λειτουργεί σε μια όγδοη περιφέρεια.
(4)
Λόγω της ανάγκης καθορισμού της ημερομηνίας για την έναρξη λειτουργίας του VIS στο προσεχές μέλλον, η παρούσα απόφαση πρέπει να αρχίσει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
(5)
Δεδομένου ότι ο κανονισμός VIS βασίζεται στο κεκτημένο του Σένγκεν, η Δανία κοινοποίησε την εφαρμογή του κανονισμού VIS στην εθνική της νομοθεσία, σύμφωνα με το άρθρο 5 του πρωτοκόλλου για τη θέση της Δανίας που προσαρτάται στη Συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση και στη Συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας. Συνεπώς, η Δανία οφείλει, βάσει του διεθνούς δικαίου, να εφαρμόσει την παρούσα απόφαση.
(6)
Η παρούσα απόφαση αποτελεί ανάπτυξη των διατάξεων του κεκτημένου του Σένγκεν, στο οποίο δεν συμμετέχει το Ηνωμένο Βασίλειο, σύμφωνα με την απόφαση 2000/365/ΕΚ του Συμβουλίου, της 29ης Μαΐου 2000, σχετικά με το αίτημα του Ηνωμένου Βασιλείου της Μεγάλης Βρετανίας και της Βόρειας Ιρλανδίας να συμμετέχει σε ορισμένες από τις διατάξεις του κεκτημένου του Σένγκεν (3). Ως εκ τούτου, το Ηνωμένο Βασίλειο δεν δεσμεύεται από την παρούσα απόφαση, ούτε υπόκειται στην εφαρμογή της.
(7)
Η παρούσα απόφαση αποτελεί ανάπτυξη των διατάξεων του κεκτημένου του Σένγκεν, στο οποίο δεν συμμετέχει η Ιρλανδία, σύμφωνα με την απόφαση 2002/192/ΕΚ του Συμβουλίου, της 28ης Φεβρουαρίου 2002, σχετικά με το αίτημα της Ιρλανδίας να συμμετέχει σε ορισμένες από τις διατάξεις του κεκτημένου του Σένγκεν (4). Ως εκ τούτου, η Ιρλανδία δεν δεσμεύεται από την παρούσα απόφαση, ούτε υπόκειται στην εφαρμογή της.
(8)
Όσον αφορά την Ισλανδία και τη Νορβηγία, η παρούσα απόφαση αποτελεί ανάπτυξη των διατάξεων του κεκτημένου του Σένγκεν, κατά την έννοια της συμφωνίας που έχει συναφθεί από το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης, τη Δημοκρατία της Ισλανδίας και το Βασίλειο της Νορβηγίας για τη σύνδεση των δύο αυτών κρατών, με την υλοποίηση, την εφαρμογή και την ανάπτυξη του κεκτημένου του Σένγκεν (5), οι οποίες εμπίπτουν στον τομέα που αναφέρεται στο άρθρο 1 σημείο B της απόφασης 1999/437/ΕΚ του Συμβουλίου (6) σχετικά με ορισμένες λεπτομέρειες εφαρμογής της εν λόγω συμφωνίας.
(9)
Όσον αφορά την Ελβετία, η παρούσα απόφαση αποτελεί ανάπτυξη των διατάξεων του κεκτημένου του Σένγκεν, κατά την έννοια της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ελβετικής Συνομοσπονδίας σχετικά με τη σύνδεση της Ελβετικής Συνομοσπονδίας προς τη θέση σε ισχύ, την εφαρμογή και την ανάπτυξη του κεκτημένου του Σένγκεν (7), οι οποίες εμπίπτουν στον τομέα που αναφέρεται στο άρθρο 1 σημείο Β της απόφασης αριθ. 1999/437/ΕΚ του Συμβουλίου σε συνδυασμό με το άρθρο 3 της απόφασης αριθ. 2008/146/ΕΚ του Συμβουλίου (8).
(10)
Όσον αφορά το Λιχτενστάιν, η παρούσα απόφαση αποτελεί ανάπτυξη των διατάξεων του κεκτημένου του Σένγκεν, κατά την έννοια του πρωτοκόλλου μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, της Ελβετικής Συνομοσπονδίας και του Πριγκιπάτου του Λιχτενστάιν για την προσχώρηση του Πριγκιπάτου του Λιχτενστάιν στη συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Ελβετικής Συνομοσπονδίας σχετικά με τη σύνδεση της Ελβετικής Συνομοσπονδίας προς τη θέση σε ισχύ, την εφαρμογή και την ανάπτυξη του κεκτημένου του Σένγκεν (9), οι οποίες εμπίπτουν στον τομέα που αναφέρεται στο άρθρο 1 σημείο Β της απόφασης αριθ. 1999/437/ΕΚ, σε συνδυασμό με το άρθρο 3 της απόφασης αριθ. 2011/350/ΕΕ του Συμβουλίου (10).
(11)
Όσον αφορά την Κύπρο, η παρούσα απόφαση συνιστά πράξη που βασίζεται στο κεκτημένο του Σένγκεν ή συνδέεται άλλως με αυτό, κατά την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 2 της πράξης προσχώρησης του 2003.
(12)
Όσον αφορά τη Βουλγαρία και τη Ρουμανία, η παρούσα απόφαση συνιστά πράξη που βασίζεται στο κεκτημένο του Σένγκεν ή συνδέεται άλλως με αυτό, κατά την έννοια του άρθρου 4 παράγραφος 2 της πράξης προσχώρησης του 2005.
(13)
Όσον αφορά την Κροατία, η παρούσα απόφαση συνιστά πράξη που βασίζεται στο κεκτημένο του Σένγκεν ή συνδέεται άλλως με αυτό, κατά την έννοια του άρθρου 4 παράγραφος 2 της πράξης προσχώρησης του 2011,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
Άρθρο 1
Το Σύστημα Πληροφοριών για τις Θεωρήσεις αρχίζει να λειτουργεί στην όγδοη περιφέρεια που καθορίζεται από την εκτελεστική απόφαση 2012/274/ΕΚ στις 5 Σεπτεμβρίου 2013.
Άρθρο 2
Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την ημέρα της δημοσίευσής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Άρθρο 3
Η παρούσα απόφαση εφαρμόζεται σύμφωνα με τις Συνθήκες.
Βρυξέλλες, 20 Αυγούστου 2013.


Input:
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 308/2014 AL COMISIEI
din 20 martie 2014
de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Almendra de Mallorca/Almendra Mallorquina/Ametlla de Mallorca/Ametlla Mallorquina (IGP)]
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” depusă de Spania a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).
(2)
Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Almendra de Mallorca”/„Almendra Mallorquina”/„Ametlla de Mallorca”/„Ametlla Mallorquina” ar trebui, prin urmare, înregistrată,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se înregistrează denumirea care figurează în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2014.


Input:
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 409/2013
(2013. gada 3. maijs)
par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (1) un jo īpaši tās 15.a pantu,
tā kā:
(1)
Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā ir iekļauti pasākumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 549/2004 (2) 3. panta 1. punktā.
(2)
Eiropas vienotās gaisa telpas tiesisko regulējumu piemēro, neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 1. panta 2. punktu.
(3)
Komisija 2011. gada 22. decembra paziņojumā (3) ziņoja par savu nolūku izveidot pārvaldības un stimulu mehānismus SESAR (Eiropas vienotas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecība un izstrāde) izvēršanai, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantu. Šie mehānismi ietver kopprojektus, kuriem ir jāpalīdz veiksmīgi īstenot ATM ģenerālplānu; kopprojektu vadību, kurai jāizveido saistoša sistēma saistībā ar to, kā kopprojekti var atbalstīt šādu īstenošanu; kā arī pārvaldības mehānismus, kuriem jānodrošina laicīga, koordinēta un sinhronizēta izvēršana, skaidri nosakot katras ieinteresētās personas pienākumus.
(4)
Regula (EK) Nr. 550/2004 ir paredzēta, lai palīdzētu gaisa telpas izmantotājiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, sadarbojoties kopprojektos, uzlabot kopējo aeronavigācijas infrastruktūru, aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu un gaisa telpas izmantošanu. Tāpat mērķis ir paātrināt Eiropas vienotas gaisa satiksmes pārvaldības, pētniecības un izstrādes (SESAR) projekta izvēršanu.
(5)
SESAR ir projekts, kurš izveidots, lai modernizētu Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu. Tas ir Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģiskais pīlārs.
(6)
SESAR veido trīs posmi: definēšanas posms, kurā tiek definēts ATM sistēmu nākamās paaudzes saturs; izstrādes posms, kurā tiek izstrādāta un validēta tehnoloģisko sistēmu jaunā paaudze, sastāvdaļas un darbības procedūras; kā arī izvēršanas posms, kuru veido jauno gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu industrializācija un ieviešana.
(7)
Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) ģenerālplāns (turpmāk tekstā - “ATM ģenerālplāns”), kas izstrādāts SESAR definēšanas posmā, ir apstiprināts plāns tam, kā ATM pētniecību un izstrādi novest līdz izvēršanas posmam.
(8)
ATM ģenerālplānā ir izklāstītas būtiskākās funkcionālās izmaiņas, kas ir nepieciešamas, lai palīdzētu sasniegt Eiropas vienotās gaisa telpas (SES) darbības mērķus. Tas ir galvenais rīks SESAR izvēršanai un nodrošina pamatu laicīgai, koordinētai un sinhronizētai jauno ATM funkciju izvēršanai.
(9)
Izvēršanas mērķos un prioritātēs būtu jāņem vērā arī tīkla darbību aspekti, kas ietver darbības mērķus, kuri ir saderīgi ar visas Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un darbībām, kas plānotas mērķu sasniegšanai, kuri ir definēti tīkla stratēģijas plānā un Komisijas Regulā (ES) Nr. 677/2011 (4) definētajā tīkla darbības plānā.
(10)
Laicīga, koordinēta un sinhronizēta SESAR izvēršana ir būtiska, lai panāktu SES darbības mērķus un kopējos ekonomiskos ieguvumus, kas sagaidāmi no ATM modernizācijas.
(11)
Kopprojektiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantā, būtu jāveicina Eiropas ATM tīkla (EATMN) darbība un jādemonstrē kopumā pozitīva izmaksu ieguvumu analīze, izvairoties no jebkuras potenciāli negatīvas ietekmes uz konkrētiem reģioniem vai ieinteresētajām personām.
(12)
Lai nodrošinātu to, ka kopprojekti tiek īstenoti laikus, koordinēti un sinhronizēti, optimāli izmantojot instrumentus un struktūras, kas apzinātas Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā, būtu jāizveido SESAR izvēršanas pārvaldība.
(13)
Lai SESAR izvēršanas pārvaldība norisinātos efektīvi un nodrošinātu izvēršanas procesa uzticamību, iesaistītajām ieinteresētajām personām, kas atbildīgas par ATM sistēmas darbību, būtu jāiesaistās izvēršanas pārvaldībā.
(14)
Iesaistītajām ieinteresētajām personām, kuras iegulda SESAR izvēršanā, būtu jābūt vadošai lomai izvēršanas darbību pārvaldīšanā un īstenošanā, vēlams, izmantojot vienu struktūru, tomēr izvairoties no interešu konflikta.
(15)
Ražojošajai rūpniecībai būtu jābūt konsultatīvai lomai SESAR izvēršanā, lai nodrošinātu saderību ar industrializāciju un laicīgu aprīkojuma pieejamību.
(16)
Komisijai būtu jāpārrauga izvēršanas darbības, pārliecinoties, ka tās atbilst SES mērķiem un aizsargā sabiedrības intereses, ieviešot atbilstīgus ziņošanas un uzraudzības mehānismus, izmantojot esošos instrumentus, piemēram, Eiropas un vietējo vienotas gaisa telpas īstenošanu (ESSIP plānu un ziņojumu un LSSIP dokumentus).
(17)
Komisijai būtu pilnībā jāinformē Vienotās gaisa telpas komiteja par izvēršanas pārvaldītāja atlases procesu, izvēršanas programmas apstiprināšanas procesu un īstenošanas projektu atlases procesu. Ar Vienotās gaisa telpas komiteju šajos jautājumos ir jāapspriežas, neskarot noteikumus un procedūras, kas noteiktas saistītajās Savienības finansēšanas programmās.
(18)
Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijai (Eurocae), kura sagatavo tehniskos materiālus un veic sagatavošanas un papildu darbu saistībā ar Eiropas standartizāciju, būtu jāpalīdz Komisijai uzraudzības un standartizēšanas atvieglošanas procesos un Eiropas standartu izmantošanas veicināšanā.
(19)
Lai gan SESAR projektu izvēršana saistībā ar militāro jomu ir attiecīgo valstu atbildība, būtu jānotiek koordinācijai ar militāro jomu, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes uz aizsardzības spējām.
(20)
Lai veicinātu ieinteresēto personu agrīnus ieguldījumus un mazinātu izvēršanas aspektus, kuriem izmaksu un ieguvumu analīze ir mazāk pozitīva, īstenošanas projektiem, kuru mērķis ir izvērst kopprojektus, būtu jābūt atbilstīgiem Savienības finansējumam un citām iniciatīvām saskaņā ar Savienības finansēšanas programmu un iniciatīvu shēmu noteikumiem un procedūrām.
(21)
Ciktāl tas ir iespējams, būtu jāveido sinerģija starp SESAR izvēršanu un funkcionālajiem gaisa telpas blokiem (FAB).
(22)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI PRINCIPI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula definē kopprojektus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a pantā, skaidro to, kā tie tiks pārvaldīti, un apzina stimulus to izvēršanai.
2. Šī regula ir piemērojama Eiropas Gaisa satiksmes pārvaldības tīklam (EATMN).
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas iekļautas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (ES) Nr. 677/2011 2. pantā.
Papildus piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“kopuzņēmums SESAR” ir iestāde, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (5), kurai ir nodots uzdevums pārvaldīt un koordinēt SESAR projekta izstrādes posmu;
2)
“tarifikācijas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1794/2006 (6);
3)
“ATM funkcija” ir tādu ATM darbības funkciju vai pakalpojumu grupa, kuri saistīti ar trajektorijas, gaisa telpas un virsmas pārvaldību vai ar informācijas kopīgošanu en-route, termināļa, lidostas vai tīkla operatīvajā vidē;
4)
“SESAR izvēršana” ir darbības un procesi saistībā ar ATM ģenerālplānā apzināto ATM funkciju industrializāciju un īstenošanu;
5)
ATM funkciju “industrializācija” ir darbības un procesi pēc to validācijas, kurā ietilpst standartizācija, sertifikācija un ražošana, ko veic ražojošā rūpniecība (gan zemes, gan gaisa iekārtu ražotāji);
6)
ATM funkciju “īstenošana” ir iekārtu un sistēmu iepirkums, uzstādīšana un nodošana darbam, ieskaitot saistītās operatīvās procedūras, ko veic iesaistītās ieinteresētās personas;
7)
“būtiskas funkcionālās izmaiņas” ir gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) funkcionālās izmaiņas, kuras nodrošina būtiskus tīkla darbības uzlabojumus iesaistītajām ieinteresētajām personām, kā ir norādīts ATM ģenerālplānā;
8)
“darbības uzlabošanas sistēma” ir sistēma, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7);
9)
“Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi” ir mērķi, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 691/2010 9. pantā.
10)
“iesaistītās ieinteresētās personas” ir civilie un militārie gaisa telpas izmantotāji, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji un lidostu ekspluatanti.
3. pants
ATM ģenerālplāns
1. ATM ģenerālplāns ir ceļvedis Eiropas ATM sistēmas modernizēšanai un SESAR pētniecības un izstrādes saistīšanai ar izvēršanu. Tas ir SES galvenais instruments EATMN nepārtrauktai darbībai un laicīgai, koordinētai un sinhronizētai SESAR izvēršanai.
2. ATM ģenerālplāna atjauninājumi palīdzēs sasniegt Eiropas Savienības darbības mērķus un saglabāt konsekvenci starp šiem mērķiem, SESAR izvēršanu un SESAR pētniecības, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām. Šim nolūkam ATM ģenerālplāna atjauninājumos tiks ņemts vērā tīkla stratēģijas plāns un tīkla darbības plāns.
II NODAĻA
KOPPROJEKTI
4. pants
Mērķis un saturs
1. Kopprojektu mērķis ir laikus, koordinēti un sinhronizēti izvērst ATM funkcijas, kuras panāks būtiskas funkcionālās izmaiņas.
2. Kopprojekti ir saderīgi ar Eiropas Savienības darbības mērķiem un veicina to sasniegšanu.
3. Kopprojekti apzina ATM funkcijas, kuras:
a)
ir sasniegušas atbilstīgu industrializācijas līmeni, ir gatavas īstenošanai;
b)
ir jāizvērš sinhronizēti.
4. ATM funkciju gatavība cita starpā tiek pierādīta, pamatojoties uz kopuzņēmuma SESAR veiktās validācijas rezultātu, standartizācijas un sertifikācijas procesa statusu un to savietojamības novērtējumu, kā arī saistībā ar ICAO globālo aeronavigācijas plānu un attiecīgo ICAO materiālu.
5. ATM funkciju sinhronizētas izvēršanas nepieciešamību izvērtē, pamatojoties uz:
a)
to ģeogrāfisko darbības jomu un plānošanu, ieskaitot izvēršanas mērķa datumus;
b)
iesaistīto ieinteresēto personu, kas nepieciešamas to izvēršanai, apzināšanu;
c)
pārejas pasākumiem to pakāpeniskai izvēršanai.
6. Kopprojekti arī:
a)
ir pozitīvs saimnieciskais pamatojums EATMN, kas balstīts uz neatkarīgu izmaksu un ieguvumu analīzi, un apzina ikvienu potenciālu vietēja vai reģionāla mēroga negatīvu ietekmi uz jebkuru konkrētu iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju;
b)
apzina stimulus izvēršanai, kas minēta III nodaļas 3. iedaļā, it īpaši - lai mazinātu negatīvo ietekmi uz konkrētu ģeogrāfisko teritoriju vai iesaistīto ieinteresēto personu kategoriju;
c)
attiecas uz īstenošanas noteikumiem par savietojamību un drošumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 552/2004 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (9). It īpaši ir jāatsaucas uz Kopienas specifikācijām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004 un attiecīgiem līdzekļiem atbilstības panākšanai un sertificēšanas specifikācijām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008;
d)
apzina nepieciešamību pēc jauniem īstenošanas noteikumiem savietojamībai un drošumam, Kopienas specifikācijām un civilās aviācijas standartiem, kas atbalsta to izvēršanu un to piemērojamību militārajai jomai, ņemot vērā civilās un militārās sistēmas līdzvērtīgumu; un
e)
ņem vērā attiecīgos izvēršanas elementus, kuri ir norādīti tīkla pārvaldītāja tīkla stratēģijas plānā un tīkla darbības plānā.
5. pants
Sagatavošana, pieņemšana un īstenošana
1. Komisija kopprojektu priekšlikumus sagatavo saskaņā ar 4. panta prasībām.
2. Komisijai savās attiecīgajās lomās un kompetences jomās, kā ir norādīts SES tiesiskajā regulējumā, palīdz tīkla pārvaldītājs, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde un kopuzņēmums SESAR, Eirokontrole, Eiropas standartizācijas organizācijas, Eurocae un izvēršanas pārvaldītājs. Šajās struktūrās ietilpst iesaistītās ieinteresētās personas un ražojošā rūpniecība.
3. Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 6. un 10. pantu, tostarp ar Eiropas Aizsardzības aģentūras starpniecību, ciktāl tās kompetencē ir veicināt militāro nodomu koordinēšanu, un ar Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvās grupas starpniecību saistībā ar tās kopprojektu priekšlikumiem.
4. Komisija nodrošina, lai kopprojektu priekšlikumus atbalstītu gaisa telpas izmantotāji un iesaistītās ieinteresētās personas uz zemes, kuras ir nepieciešamas, lai īstenotu konkrētus kopprojektus. Šim nolūkam gaisa telpas izmantotāji izveido gaisa telpas izmantotāju pārstāvju grupu.
5. Komisija kopprojektus un jebkurus to grozījumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15.a panta 3. punktā minēto procedūru.
6. Kopprojektus īsteno ar īstenošanas projektu starpniecību un saskaņā ar III nodaļas 2. iedaļā noteikto izvēršanas programmu.
6. pants
Uzraudzība
1. Komisija uzrauga kopprojektu īstenošanu un to ietekmi uz EATMN darbību, izmantojot īpašas ziņošanas prasības. Šīs prasības Komisija nosaka 9. panta 5. punktā minētā līdzdalības pamatnolīguma ietvaros.
2. Uzraugot kopprojektu efektivitāti saistībā ar EATMN darbību, Komisija pēc iespējas labāk izmanto esošos uzraudzības un ziņošanas instrumentus, un tai palīdz tīkla pārvaldītājs un darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 677/2011 un Regulu (ES) Nr. 691/2010, un - saistībā ar drošības aspektiem - Eiropas Aviācijas drošības aģentūra.
3. Vienotās gaisa telpas komiteja tiek informēta par kopprojektu īstenošanu.
III NODAĻA
IZVĒRŠANAS PĀRVALDĪBA UN STIMULI
1. IEDAĻA
Izvēršanas pārvaldība
7. pants
Vispārējie principi
1. Izvēršanas pārvaldība nodrošina laicīgu, koordinētu un sinhronizētu kopprojektu īstenošanu, tajā pašā laikā darbojoties saskaņoti ar industrializāciju un veicinot to.
2. Izvēršanas pārvaldību veido trīs līmeņi: politikas līmenis, pārvaldības līmenis un īstenošanas līmenis.
8. pants
Politikas līmenis
1. Politikas līmeņa pienākums ir pārraudzīt SESAR izvēršanu, nodrošinot, lai tā būtu saskaņā ar Eiropas vienotās gaisa telpas tiesisko regulējumu un aizsargātu sabiedrības intereses.
2. Par politikas līmeni atbildīga ir Komisija, it īpaši par:
a)
kopprojektu izveidi un pieņemšanu saskaņā ar 5. pantu;
b)
izvēršanas pārvaldītāja atlasi, izvēršanas programmas apstiprināšanu un īstenošanas projektu atlasi;
c)
Savienības līdzekļu pārvaldību izvēršanas pārvaldītāja un īstenošanas projektu atbalstam;
d)
stimulu apzināšanu SESAR izvēršanai un līdzdalības pamatnolīguma, kas saskaņā ar 9. panta 5. punktu noslēgts ar izvēršanas pārvaldītāju, un jebkuru citu ar projektu īstenošanu saistītu līgumu izpildes panākšanu;
e)
civilo un militāro ieinteresēto personu līdzdalības veicināšanu;
f)
sadarbības un koordinācijas ar trešām valstīm attīstīšanu;
g)
koordinācijas izveidi ar standartizācijas un sertifikācijas organizācijām un iestādēm, lai atvieglotu industrializāciju un veicinātu ATM funkciju savietojamību;
h)
kopprojektu izvēršanas un to ieguldījuma Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu sasniegšanā uzraudzību;
i)
ieteikumu izdošanu iesaistītajām ieinteresētajām personām un dalībvalstīm.
3. Komisijai palīdz Vienotās gaisa telpas komiteja, nozares konsultatīvā struktūra, Eiropas vienotās gaisa telpas sociālās dimensijas ekspertu konsultatīvā grupa, valstu uzraudzības iestādes un darbības rezultātu pārskatīšanas iestāde savās attiecīgajās lomās un kompetences jomās, kā ir noteikts Eiropas vienotās gaisa telpas tiesiskajā regulējumā. Komisija ar Vienotās gaisa telpas komiteju var apspriesties jebkurā jautājumā saistībā ar šīs regulas piemērošanu.
4. Komisija to attiecīgajās kompetences jomās un lomās piesaista arī:
a)
Eirokontroli, izmantojot sadarbības vienošanās starp Eirokontroli un Savienību, lai pilnībā izmantotu tās speciālās zināšanas un tās civilo, militāro un Eiropu aptverošo lietpratību;
b)
Eiropas Aizsardzības aģentūru, lai atvieglotu dalībvalstu militāro nodomu koordinēšanu un atbalstītu dalībvalstis un saistītās starptautiskās militārās organizācijas saistībā ar SESAR izvēršanu, un informētu militārās plānošanas mehānismus par prasībām, kas izriet no SESAR izvēršanas;
c)
Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, lai nodrošinātu to, ka kopprojektu īstenošanā ir integrēti drošības jautājumi, it īpaši izstrādājot nepieciešamos tehniskos noteikumus, piemēram, tos, kas saistīti ar gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas dienestu sistēmu un sastāvdaļu projektēšanu, ražošanu un uzturēšanu, kā arī saistībā ar iesaistīto personālu un organizācijām;
d)
kopuzņēmumu SESAR, lai nodrošinātu nepārtrauktu saikni starp SESAR izpētes, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām un SESAR izvēršanu un lai nodrošinātu to, ka kopprojekti un izvēršanas programma ir saskaņā ar ATM ģenerālplānu;
e)
Eiropas standartizācijas organizācijas un Eurocae, pēdējo minēto it īpaši, lai atvieglotu un uzraudzītu rūpniecības standartizācijas procesus un izrietošo standartu izmantošanu.
9. pants
Pārvaldības līmenis
1. Par pārvaldības līmeni ir atbildīgs izvēršanas pārvaldītājs.
2. Izvēršanas pārvaldītājs ir it īpaši atbildīgs par:
a)
izvēršanas programmas izstrādi, ierosināšanu, uzturēšanu un īstenošanu saskaņā ar 2. iedaļu;
b)
tādu iesaistīto ieinteresēto personu piesaistīšanu, kuras ir nepieciešamas kopprojektu īstenošanai;
c)
tādu mehānismu un lēmumu pieņemšanas procesu izveidi, kuri nodrošina īstenošanas projektu un saistīto ieguldījumu efektīvu sinhronizēšanu un vispārēju koordinēšanu saskaņā ar izvēršanas programmu;
d)
efektīvas risku un interešu konfliktu pārvaldības nodrošināšanu;
e)
Komisijas konsultēšanu jautājumos saistībā ar kopprojektu īstenošanu un jaunu kopprojektu veidošanu;
f)
Komisijas īstenošanas lēmumiem un to īstenošanas nodrošināšanu un uzraudzību atbilstoši īstenošanas līmenim;
g)
atbilstīgāko finansēšanas mehānismu apzināšanu, kombinējot publisko un privāto finansējumu;
h)
izvēršanas programmas īstenošanas uzraudzību;
i)
ziņošanu Komisijai;
j)
atbilstīgas koordinācijas ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināšanu.
3. Izvēršanas pārvaldītāju veido iesaistīto ieinteresēto personu grupas vai individuālas iesaistītās ieinteresētās personas, tostarp no trešām valstīm, saskaņā ar Savienības attiecīgajās finansēšanas programmās noteiktajiem nosacījumiem. Iesaistītās ieinteresētās personas var piedalīties izvēršanas pārvaldītāja darbībā ar FAB struktūru starpniecību.
4. Cita starpā izvēršanas pārvaldītājs pierāda savu spēju:
a)
pārstāvēt iesaistītās ieinteresētās personas, kuras ir nepieciešamas kopprojektu īstenošanai;
b)
pārvaldīt daudznacionālas īstenošanas programmas;
c)
izprast līdzekļu nodrošināšanas un finansēšanas mehānismus un finanšu programmu pārvaldību;
d)
izmantot esošās struktūras, lai iesaistītu visas iesaistītās ieinteresētās personas.
5. Izvēršanas pārvaldītāja locekļu atlasi Komisija veic pēc aicinājuma iesniegt priekšlikumus, piešķirot tiesības slēgt līdzdalības pamatnolīgumu saskaņā ar 178. pantu Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (10), (turpmāk - Piemērošanas noteikumi). Aicinājumā iesniegt priekšlikumus tiek definēti izvēršanas pārvaldītāja locekļu atlases mērķi, prasības un kritēriji saskaņā ar Piemērošanas noteikumiem. Vienotās gaisa telpas komiteja tiek informēta par izvēršanas pārvaldītāja atlases procesu.
6. Izvēršanas pārvaldītāja locekļi īsteno vismaz vienu īstenošanas projektu vai tā daļu.
7. Izvēršanas pārvaldītājs panāk atbilstošas sadarbības vienošanās ar tīkla pārvaldītāju, kopuzņēmumu SESAR un militāro jomu. Atbilstošās sadarbības vienošanās ir jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai. Sadarbība ir šāda:
a)
izvēršanas pārvaldītājs un tīkla pārvaldītājs sadarbojas, lai nodrošinātu to, ka viņu uzdevumi tiek pildīti bez jebkādas dublēšanās vai konkurēšanas, it īpaši attiecībā uz izvēršanas aspektiem, kuriem ir ietekme uz tīkla infrastruktūru, gaisa telpas organizāciju un darbību, kā arī saskaņā ar tīkla stratēģijas plānu un tīkla darbības plānu; tīkla pārvaldītājs savu pilnvaru ietvaros arī atbalsta izvēršanas pārvaldītāja locekļus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 677/2011 4. panta 1. punkta i) apakšpunktu un 4. panta 3. punkta b) apakšpunktu;
b)
izvēršanas pārvaldītājs sadarbojas ar kopuzņēmumu SESAR, lai nodrošinātu nepieciešamos sakarus starp SESAR pētniecības, izstrādes, inovāciju un validācijas darbībām un SESAR izvēršanu, un apspriežas ar kopuzņēmumu SESAR par prioritātēm un virzību, kas panākta izvēršanas posma laikā jautājumos par industrializāciju, lai nodrošinātu saderību ar ATM ģenerālplānu;
c)
izvēršanas pārvaldītājs veic koordināciju ar militāro jomu, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes uz valsts un kolektīvajām aizsardzības spējām.
8. Izvēršanas pārvaldītājs savos lēmumos, kuri varētu ietekmēt 7. punktā minētās struktūras, pienācīgi ņem vērā šo struktūru viedokli.
9. Ja izvēršanas pārvaldītājs un 7. punktā minētās struktūras nevar vienoties, izvēršanas pārvaldītājs jautājumu nodod Komisijai lēmuma pieņemšanai. Izvēršanas pārvaldītājs izpilda Komisijas lēmumu.
10. Izvēršanas pārvaldītājs piesaista ražojošās rūpniecības palīdzību, izmantojot sadarbības vienošanās, par kurām paziņo Komisijai, lai cita starpā saņemtu informāciju par produktu industrializāciju.
11. Atkarībā no līdzekļu pieejamības un saskaņā ar attiecīgajā Savienības finansēšanas programmā paredzētajiem nosacījumiem Komisija izvēršanas pārvaldītājam finansiālu atbalstu sniedz vienīgi 2. punktā minēto uzdevumu izpildei.
10. pants
Īstenošanas līmenis
1. Īstenošanas līmeni veido īstenošanas projekti, kurus Komisija atlasa kopprojektu īstenošanai atbilstoši izvēršanas programmai.
2. Īstenošanas projektus Komisija atlasa, izsludinot aicinājumus iesniegt priekšlikumus par izvēršanas programmas īstenošanu un saskaņā ar attiecīgo Savienības finansēšanas programmu noteikumiem un procedūrām.
3. Īstenošanas projektu priekšlikumos pienācīgi jāņem vērā šo projektu industrializācijas procesu gatavība, pamatojoties uz informāciju, kuru nodrošina ražojošā rūpniecība, it īpaši saistībā ar īstenošanas projektu ietekmi uz iepriekšējām ATM sistēmām, tehnisko iespējamību, izmaksu aplēsēm un tehnisko risinājumu rīcības plāniem.
4. Īstenošanas projektiem un to izpildei ir jābūt saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem ir panākta vienošanās ar Komisiju.
2. IEDAĻA
Izvēršanas programma
11. pants
Mērķis
1. Izvēršanas programma nodrošina vispusīgu un strukturētu darba plānu visām darbībām, kas nepieciešamas, lai īstenotu tehnoloģijas, procedūras un paraugprakses, kuras nepieciešamas kopprojektu īstenošanai. Tā organizē šīs darbības īstenošanas projektos, apzinot saistītos riskus un to mazināšanas darbības, ģeogrāfisko tvērumu, termiņu un iesaistītās ieinteresētās personas, kuras ir atbildīgas par īstenošanas projektu izpildi.
2. Izvēršanas programma ir atsauce pārvaldības un īstenošanas līmeņu darbam.
3. Izvēršanas programma ir daļa no līdzdalības pamatnolīguma, un izvēršanas pārvaldītāja locekļiem ir jāapņemas to attiecīgi īstenot.
12. pants
Izveidošana un īstenošana
1. Izvēršanas pārvaldītājs izvēršanas programmas priekšlikumu un jebkurus grozījumu priekšlikumus iesniedz Komisijai apstiprināšanai.
2. Gatavojot izvēršanas programmas priekšlikumu vai tās grozījumu priekšlikumus, izvēršanas pārvaldītājs nodrošina koordināciju ar tīkla pārvaldītāju, kopuzņēmumu SESAR un militāro jomu saskaņā ar 9. panta 7. punktu.
3. Pēc katra kopprojekta pieņemšanas Komisija pieprasa izvēršanas pārvaldītājam pielāgot izvēršanas programmu.
3. IEDAĻA
Stimuli
13. pants
Savienības finansējums
1. Savienības finansējums, lai atbalstītu SESAR izvēršanu, koncentrējas uz 10. pantā paredzēto projektu īstenošanu, kurus Savienības finansējumam atlasa saskaņā ar attiecīgo Savienības finansēšanas programmu noteikumiem un procedūrām.
2. Komisija slēdz līgumiskas vienošanās attiecībā uz to projektu īstenošanu, kuri ir atlasīti Savienības finansējuma saņemšanai. Šīs vienošanās nosaka sodus par izvēršanas programmas neīstenošanu un īstenošanas projektu neīstenošanu.
14. pants
Citi stimuli
1. SESAR izvēršanai paredzētos stimulus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1794/2006 un Regulu (ES) Nr. 691/2010 var apzināt, veidojot kopprojektus.
2. Savienības finansējums, kas piešķirts saskaņā ar 13. pantu, ir uzskatāms kā “citi ieņēmumi” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1794/2006 2. panta k) punktu.
IV NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
15. pants
Pārskatīšana
Komisija kopprojektu īstenošanu pārskata līdz Regulas (ES) Nr. 691/2010 7. pantā noteiktā otrā pārskata perioda beigām.
16. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2013. gada 3. maijā


Input:
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1397/2014
av den 22 oktober 2014
om ändring av förordning (EU) nr 318/2013 om antagande av programmet med ad hoc-moduler för åren 2016-2018 för den arbetskraftsundersökning som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 577/98
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen (1), särskilt artikel 7a.4, och
av följande skäl:
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 318/2013 (2) antogs programmet med ad hoc-moduler för arbetskraftsundersökningen för perioden 2016-2018. För varje ad hoc-modul fastställs ämne, referensperiod och urvalsstorlek samt fristen för inrapportering av resultat.
(2)
Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 545/2014 (3) ska programmet också innehålla en beskrivning av det område för vilket mer detaljerade uppgifter ska lämnas för varje ad hoc-modul (så kallade ad hoc-undermoduler) och en förteckning över dessa.
(3)
För att säkra att förordning (EU) nr 318/2013 stämmer överens med den ändrade förordning (EG) nr 577/98 bör namnen på och en beskrivning av varje ad hoc-undermodul läggas till den tidigare förordningen.
(4)
Förordning (EU) nr 318/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilagan till förordning (EU) nr 318/2013 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 22 oktober 2014.