Input:
POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUTM MALI/1/2014
2014 m. kovo 18 d.
dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ES misijos vado skyrimo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas EUTM MALI/1/2013
(2014/174/BUSP)
POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,
atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 17 d. Tarybos sprendimą 2013/34/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės misijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) (1), ypač į jo 5 straipsnį,
kadangi:
(1)
vadovaudamasi Sprendimo 2013/34/BUSP 5 straipsnio 1 dalimi, Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) pagal Europos Sąjungos sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus siekiant vykdyti EUTM Mali politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai, įskaitant sprendimus skirti vėlesnius ES misijos vadus;
(2)
2013 m. liepos 19 d. PSK priėmė Sprendimą EUMT MALI/1/2013 (2), kuriuo brigados generolą Bruno GUIBERT paskyrė EUTM Mali ES misijos vadu;
(3)
2014 m. vasario 15 d. Prancūzija pasiūlė nauju EUTM Mali ES misijos vadu vietoj brigados generolo Bruno GUIBERT paskirti brigados generolą Marc RUDKIEWICZ;
(4)
2014 m. vasario 21 d. ES karinis komitetas rekomendavo, kad PSK ES misijos vadu vietoj brigados generolo Bruno GUIBERT paskirtų brigados generolą Marc RUDKIEWICZ;
(5)
Sprendimas EUTM MALI/1/2013 turėtų būti panaikintas;
(6)
pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Sąjungos sprendimus bei veiksmus,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nuo 2014 m. balandžio 1 d. Europos Sąjungos karinės operacijos siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (EUTM Mali) ES misijos vadu skiriamas brigados generolas Marc RUDKIEWICZ.
2 straipsnis
Sprendimas EUTM MALI/1/2013 panaikinamas.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja 2014 m. balandžio 1 d.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 18 d.


Input:
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1016/2013,
23. oktoober 2013,
milles käsitletakse Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise lubamist sigade söödalisandina
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.
(2)
Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistisele loa saamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.
(3)
Taotlus käsitleb Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise lubamist sigade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid”.
(4)
Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis 16. aprilli 2013. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral on Coriobacteriaceae perekonda kuuluv mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistis sihtliikidele, inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet tõdes, et kõnealune organism on suuteline oma elutegevusega ümber töötama sigade söödas leiduvaid trichothecene sid. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.
(5)
Coriobacteriaceae perekonda kuuluva mikroorganismi tüve DSM 11798 valmistise hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.
(6)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid” ja funktsionaalrühma „ained, mis vähendavad sööda saastumist mükotoksiinidega”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 23. oktoober 2013


Input:
A BIZOTTSÁG 58/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2014. április 16.)
a pirotechnikai termékek nyomonkövetési rendszerének a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján történő létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
A 2007/23/EK irányelv megállapítja az uniós piacon forgalmazott pirotechnikai termékek biztonságára vonatkozó szabályokat, és előírja egy uniós szintű nyomonkövetési rendszer létrehozását.
(2)
A nyomonkövethetőség biztosítása érdekében minden pirotechnikai terméket egységes számozási rendszer szerint kialakított nyilvántartási számmal kell ellátni. A bejelentett szervezeteknek jegyzéket kell vezetniük, melyben feltüntetik az általuk végzett megfelelőségértékelés során a termékhez rendelt terméknyilvántartási számot. Ez a rendszer az ellátási lánc valamennyi szakaszában biztosítani tudja a pirotechnikai eszközök és gyártóik azonosítását. A gyártók és az importőrök nyilvántartást vezetnek az általuk forgalmazott pirotechnikai termékek nyilvántartási számairól és ezt az információt kérésre az érintett hatóságok számára hozzáférhetővé teszik.
(3)
Az egységes számozási rendszer már jelenleg is alkalmazott elemeken alapul és összhangban van a meglévő harmonizált szabványokkal, így csekély többletterhet ró a gazdasági szereplőkre.
(4)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2007/23/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
Nyilvántartási szám
(1) A pirotechnikai eszközöket nyilvántartási számmal kell ellátni, amely a következő információkat tartalmazza:
a)
a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének a) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján elkészített EK-típusvizsgálati tanúsítványt (B modul) kiállító, vagy a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének b) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján elkészített megfelelőségi nyilatkozatot (G modul) kiállító, illetve a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének c) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó jóváhagyást (H modul) kiállító bejelentett szervezet négyjegyű azonosító száma;
b)
a pirotechnikai termék kategóriája, amelyre a megfelelőségi nyilatkozat vonatkozik, rövidített formában, nagybetűvel:
-
F1, F2, F3 vagy F4 az 1., 2., 3., illetve 4. kategóriába tartozó tűzijátékok esetében,
-
T1 vagy T2 a T1, illetve T2 kategóriába tartozó színpadi pirotechnikai termékek esetében,
-
P1 vagy P2 a P1, illetve P2 kategóriába tartozó egyéb pirotechnikai termékek esetében;
c)
a bejelentett szervezet által az adott pirotechnikai termékhez rendelt feldolgozási szám.
(2) A nyilvántartási szám a következő struktúra szerint épül fel: „XXXX - YY - ZZZZ…”, ahol XXXX az (1) bekezdés a) pontjára, YY az (1) bekezdés b) pontjára, és ZZZZ… az (1) bekezdés c) pontjára utal.
2. cikk
A bejelentett szervezetek kötelezettségei
(1) A 2007/23/EK irányelv 9. cikke szerinti megfelelőségértékelést elvégző bejelentett szervezetek jegyzéket vezetnek mindazokról a pirotechnikai termékekről, amelyekhez a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének a) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján EK-típusvizsgálati tanúsítványt állítottak ki (B modul), vagy amelyek esetében a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének b) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján megfelelőségi nyilatkozatotokat (G modul) állítottak ki, illetve a 2007/23/EK irányelv 9. cikkének c) pontjában említett megfelelőségértékelési eljárás alapján minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó jóváhagyást (H modul) állítottak ki; a jegyzéket az ezen irányelv mellékletében előírt formátumban kell vezetni.
A pirotechnikai termékek jegyzékének legalább a mellékletben előírt információkat tartalmaznia kell. A jegyzékben szereplő információkat legalább 10 évig meg kell őrizni azon dátumtól számítva, amikor a bejelentett szervezet a megfelelőségi nyilatkozatotokat vagy az első albekezdésben említett jóváhagyást kiállította.
A bejelentett szervezetek rendszeresen naprakésszé teszik a jegyzéket és az interneten nyilvános hozzáférést biztosítanak hozzá.
(2) Amennyiben a megfelelőségértékelést végző bejelentett szervezet engedélye visszavonásra kerül, az érintett szervezet átadja az általa vezetett jegyzéket egy másik bejelentett szervezetnek, vagy az érintett tagállam illetékes hatóságának.
3. cikk
A gyártók és az importőrök kötelezettségei
A pirotechnikai eszközök gyártói és importőrei:
a)
nyilvántartják az általuk gyártott vagy importált valamennyi pirotechnikai termék nyilvántartási számát, továbbá kereskedelmi elnevezését, általános típusát és adott esetben altípusát, valamint a gyártás helyszínét, legalább az adott termék forgalomba bocsátásától számított 10 évig;
b)
a gyártó vagy importőr tevékenységének beszüntetése esetén átadják ezt a nyilvántartást az illetékes hatóságoknak;
c)
bármely tagállam illetékes hatóságai és piacfelügyeleti hatóságai részére azok indokolt kérése alapján átadják az a) pontban említett információkat.
4. cikk
Átültetés a nemzeti jogba
(1) A tagállamok legkésőbb 2015. április 30-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.
E rendelkezéseket 2016. október 17-től kell alkalmazni.
A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
5. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
6. cikk
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2014. április 16-án.


Input:
A BIZOTTSÁG 1110/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. november 5.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Queso Los Beyos (OFJ)]
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Queso Los Beyos” elnevezés bejegyzésére.
(2)
A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalás, ezért a „Queso Los Beyos” elnevezést be kell jegyezni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 5-én.


Input:
DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
tat-22 ta’ Lulju 2013
li temenda d-Deċiżjoni 2000/125/KE dwar il-konklużjoni tal-Ftehim li jistabbilixxi regolamenti tekniċi globali għall-vetturi bir-roti, apparat u partijiet li jistgħu jitwaħħlu u/jew jintużaw f’vetturi bir-roti (“Ftehim Parallel”)
(2013/454/UE)
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 207(4) tiegħu, flimkien mal-Artikolu 218(6)(a) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament Ewropew,
Billi:
(1)
Permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/125/KE tal-31 ta’ Jannar 2000 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim li jistabbilixxi regolamenti tekniċi globali għall-vetturi bir-roti, apparat u partijiet li jistgħu jitwaħħlu u/jew jintużaw f’vetturi bir-roti (“Ftehim Parallel”) (1) l-Unjoni ssieħbet fil-Ftehim Parallel, fil-qafas tal-Kummissjoni Ekonomika għall-Ewropa tan-Nazzjonijiet Uniti (UNECE).
(2)
Il-bidliet fit-Trattati li fuqhom l-Unjoni hija bbażata saru wara l-adozzjoni tad-Deċiżjoni 2000/125/KE. It-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea biddel b’mod sostanzjali l-proċedura li għandha tiġi segwita għall-konklużjoni ta’ Ftehimiet bejn l-Unjoni u organizzazzjonijiet internazzjonali, u għalhekk sar neċessarju li d-Deċiżjoni 2000/125/KE tiġi adattata għall-proċeduri l-ġodda.
(3)
Il-proċedura biex tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tiġi adottata f’isem l-Unjoni fin-Nazzjonijiet Uniti dwar l-adozzjoni ta’ Regolamenti UNECE jew emendi għal Regolamenti UNECE, għandha tiġi adattata għall-proċeduri l-ġodda stabbiliti fl-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea.
(4)
Huwa xieraq li l-proċedura biex jiġu adottati l-emendi proposti għall-Ftehim Parallel sottomessi mill-Unjoni, kif ukoll id-deċiżjoni dwar jekk titqajjimx oġġezzjoni għal emenda proposta, tkun l-istess bħall-proċedura għall-adeżjoni ma’ ftehimiet internazzjonali.
(5)
Għaldaqstant, id-Deċiżjoni 2000/125/KE għandha tiġi emendata skont dan,
ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Id-Deċiżjoni 2000/125/KE għandha tiġi emendata kif ġej:
(1)
L-Artikolu 5 huwa b’dan emendat kif ġej:
(a)
Il-paragrafu 1 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“1. L-Unjoni għandha tivvota favur l-istabbiliment ta’ kwalunkwe abbozz ta’ regolament tekniku globali jew abbozz ta’ emenda għal tali regolament fejn l-abbozz ikun ġie approvat skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE).”.
(b)
Il-paragrafu 3 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“3. Il-pożizzjoni tal-Unjoni fir-rigward tal-elenkar u l-affermazzjoni mill-ġdid tal-elenkar fil-kompendju tar-regolamenti tekniċi kandidati kif ukoll f’dak li għandu x’jaqsam mar-riżoluzzjoni ta’ kwistjonijiet bejn il-Partijiet Kontraenti, għandha tkun stabbilita skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(9) tat-TFUE.”.
(2)
L-Artikolu 6 huwa sostitwit b’dan li ġej:
“Artikolu 6
1. L-Unjoni għandha tivvota favur emenda proposta għall-Ftehim Parallel jekk l-emenda proposta tkun ġiet approvata skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(6)(a) tat-TFUE.
Jekk dik il-proċedura ma tkunx ġiet finalizzata fil-ħin qabel ma ssir il-votazzjoni, l-Unjoni għandha tivvota kontra l-emenda.
2. Id-deċiżjoni dwar jekk titqajjimx oġġezzjoni jew le għal emenda proposta għall-Ftehim Parallel ippreżentata minn Parti Kontraenti oħra għandha tittieħed skont il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 218(6)(a) tat-TFUE.”.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Magħmul fi Brussell, it-22 ta’ Lulju 2013.


Input:
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1281/2013
av den 10 december 2013
om regler för förvaltningen och fördelningen av de textilkvoter som fastställts för år 2014 i enlighet med rådets förordning (EG) nr 517/94
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 517/94 av den 7 mars 1994 om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredje länder som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda gemenskapsbestämmelser för import (1), särskilt artiklarna 17.3, 17.6 och 21.2, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EG) nr 517/94 fastställs kvantitativa importrestriktioner för vissa textilprodukter med ursprung i vissa tredjeländer, vilka ska fördelas enligt principen ”först till kvarn”.
(2)
Enligt den förordningen är det under vissa omständigheter möjligt att använda andra tilldelningsmetoder, att dela upp kvoterna i omgångar eller att reservera en del av en särskild kvantitativ begränsning uteslutande för ansökningar som stöder sig på bevis för importens tidigare omfattning.
(3)
Regler för förvaltningen av kvoterna för 2014 bör antas före kvotårets början så att kontinuiteten i handeln inte störs.
(4)
De åtgärder som har antagits under tidigare år, t.ex. de åtgärder som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1163/2012 (2), har visat sig vara tillfredsställande, varför liknande regler bör antas för 2014.
(5)
I syfte att tillmötesgå så många näringsidkare som möjligt bör fördelningsmetoden enligt ”först till kvarn”-principen göras mera flexibel genom att man fastställer ett tak för de kvantiteter som får tilldelas varje näringsidkare genom denna metod.
(6)
För att en viss kontinuitet i handeln och en effektiv kvotförvaltning ska kunna garanteras bör näringsidkare ha möjlighet att låta sin första ansökan om importtillstånd för 2014 omfatta lika stora kvantiteter som dem som de importerat under 2013.
(7)
För att kvoterna ska kunna utnyttjas optimalt bör en näringsidkare som har utnyttjat minst hälften av den redan beviljade kvantiteten ha möjlighet att ansöka om ytterligare en kvantitet, under förutsättning att det finns disponibla kvantiteter i kvoterna.
(8)
För att säkerställa en god förvaltning bör importtillstånden vara giltiga i nio månader från och med utfärdandedagen, dock inte längre än till årets slut. Medlemsstaterna bör utfärda importlicenser först när kommissionen har underrättat dem om att det finns kvantiteter tillgängliga och endast om näringsidkarna kan bevisa att det finns ett kontrakt och kan intyga, såvida inte motsatsen uttryckligen föreskrivs, att de inte redan för kategorierna och länderna i fråga har tilldelats ett importtillstånd i unionen som utfärdats i enlighet med denna förordning. De behöriga nationella myndigheterna bör emellertid kunna förlänga licensernas giltighetstid med tre månader på importörernas begäran, i de fall där licenserna vid förlängningsansökans tidpunkt utnyttjats till minst hälften, dock längst till och med den 31 mars 2015.
(9)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är i enlighet med yttrandet från den textilkommitté som inrättades genom artikel 25 i förordning (EG) nr 517/94.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I denna förordning fastställs regler för 2014 för förvaltningen av kvantitativa kvoter för import av vissa textilprodukter som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 517/94.
Artikel 2
De kvoter som avses i artikel 1 ska fördelas i ordningsföljd efter när kommissionen mottar medlemsstaternas anmälningar om individuella näringsidkares ansökningar om kvantiteter, vilka för varje enskild näringsidkare inte får överstiga de maximikvantiteter som anges i bilaga I.
Dessa maximikvantiteter ska emellertid inte gälla för näringsidkare som vid sin första ansökan för 2014 kan bevisa för de behöriga nationella myndigheterna att de för de berörda kategorierna och tredjeländerna importerade mer än de maximikvantiteter som angetts för varje kategori enligt de importlicenser som beviljats dem för 2013.
För dessa näringsidkare får de behöriga myndigheterna tillåta import som inte överskrider de kvantiteter som importerades 2013 från de berörda tredjeländerna och för berörda kategorier, under förutsättning att detta ryms inom kvoten.
Artikel 3
Alla importörer som redan har utnyttjat minst 50 procent av den kvantitet som de tilldelats enligt denna förordning får lämna in en ny ansökan för samma produktkategori och samma ursprungsland avseende kvantiteter som inte överstiger de maximikvantiteter som anges i bilaga I.
Artikel 4
1. De behöriga nationella myndigheter som anges i bilaga II får från och med kl. 10.00 den 8 januari 2014 till kommissionen anmäla de kvantiteter för vilka ansökningar om importtillstånd inkommit.
Den tid som anges i första stycket ska vara lokal tid i Bryssel.
2. De behöriga nationella myndigheterna ska utfärda importtillstånd först när kommissionen i enlighet med artikel 17.2 i förordning (EG) nr 517/94 har anmält att det finns kvantiteter tillgängliga för import.
De ska utfärda importtillstånd endast om näringsidkarna
a)
kan bevisa att det finns ett kontrakt för leverans av varorna, och
b)
skriftligen intygar att de för kategorin och landet i fråga
i)
inte redan har tilldelats ett importtillstånd enligt denna förordning, eller
ii)
har tilldelats ett importtillstånd enligt denna förordning, men har utnyttjat det till minst 50 procent.
3. Importtillstånden ska vara giltiga i nio månader från och med utfärdandedagen, dock inte längre än till och med den 31 december 2014.
De behöriga nationella myndigheterna får dock på importörens begäran förlänga tillståndens giltighetstid med tre månader om tillstånden vid tidpunkten för begäran om förlängning utnyttjats till minst 50 procent. En sådan förlängning får under inga omständigheter vara längre än till och med den 31 mars 2015.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2014.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 10 december 2013.


Input:
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä marraskuuta 2014,
Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen liitetyn kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan mukaisesti perustetussa kulttuuriyhteistyökomiteassa 15 välimiehen luettelon laatimiseen
(2014/794/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 3 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen vapaakauppasopimus (1), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 6 päivänä lokakuuta 2010. Sopimukseen sisältyy kulttuuriyhteistyötä koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa sen 1 artiklan mukaan määrätään kehys, jossa osapuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen kulttuuritoimien, -hyödykkeiden ja -palvelujen vaihtoa muun muassa audiovisuaalialalla.
(2)
Sopimuksen 15.10 artiklan 5 kohdan nojalla sopimusta on osittain sovellettu väliaikaisesti neuvoston päätöksellä 2011/265/EU (2), jäljempänä ’päätös’, 1 päivästä heinäkuuta 2011 kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.
(3)
Päätöksen 6 artiklan nojalla neuvosto määrittää perussopimuksen mukaisesti kulttuuriyhteistyökomiteassa, jäljempänä ’komitea’, omaksuttavan unionin kannan päätöksiin, joilla on oikeudellisia vaikutuksia.
(4)
Pöytäkirjan 3 a artiklan mukaan kulttuuriyhteistyökomitea laatii asettamisensa jälkeen viipymättä luettelon 15 henkilöstä, jotka toimivat välimiehinä.
(5)
Unionin olisi määritettävä välimiesluettelon laatimista koskeva kantansa.
(6)
Unionin kannan komiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen kulttuuriyhteistyöpöytäkirjalla perustetussa kulttuuriyhteistyökomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta välimiehinä toimivien 15 henkilön luettelon laatimiseen perustuu kulttuuriyhteistyökomitean päätösluonnokseen, joka on liitetty tähän päätökseen.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2014.


Input:
ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 20ής Μαρτίου 2014
που καθορίζει τη θέση της Ευρωπαϊκής Ένωσης ως προς απόφαση των διαχειριστικών φορέων, δυνάμει της συμφωνίας μεταξύ της κυβέρνησης των Ηνωμένων Πολιτειών της Αμερικής και της Ευρωπαϊκής Ένωσης σχετικά με τον συντονισμό προγραμμάτων επισήμανσης της ενεργειακής απόδοσης για τον εξοπλισμό γραφείου, που αφορά την προσθήκη, στο παράρτημα Γ της συμφωνίας, προδιαγραφών για τους εξυπηρετητές υπολογιστών και τα τροφοδοτικά αδιάλειπτης παροχής καθώς και την αναθεώρηση των προδιαγραφών για τις διατάξεις και τον εξοπλισμό απεικόνισης που περιλαμβάνονται στο παράρτημα Γ της συμφωνίας
(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)
(2014/202/ΕΕ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη την απόφαση 2013/107/ΕΕ του Συμβουλίου, της 13ης Νοεμβρίου 2012, για την υπογραφή και σύναψη της συμφωνίας μεταξύ της κυβέρνησης των Ηνωμένων Πολιτειών της Αμερικής και της Ευρωπαϊκής Ένωσης σχετικά με τον συντονισμό προγραμμάτων επισήμανσης της ενεργειακής απόδοσης για τον εξοπλισμό γραφείου (1), και ιδίως το άρθρο 4,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Η συμφωνία προβλέπει ότι η Ευρωπαϊκή Επιτροπή, από κοινού με την Υπηρεσία Προστασίας του Περιβάλλοντος (ΥΠΠ) των Ηνωμένων Πολιτειών, επεξεργάζεται και περιοδικά αναθεωρεί τις κοινές προδιαγραφές για τον εξοπλισμό γραφείου, με τροποποίηση του παραρτήματος Γ της συμφωνίας.
(2)
Η θέση της Ευρωπαϊκής Ένωσης ως προς την τροποποίηση των προδιαγραφών καθορίζεται από την Επιτροπή.
(3)
Στα μέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση συνεκτιμάται η γνώμη που διατύπωσε το Γραφείο Energy Star της Ευρωπαϊκής Ένωσης που προβλέπεται στο άρθρο 8 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 106/2008 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 15ης Ιανουαρίου 2008, σχετικά με το κοινοτικό πρόγραμμα επισήμανσης της ενεργειακής απόδοσης του εξοπλισμού γραφείου (2), όπως τροποποιήθηκε με τον κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 174/2013 (3).
(4)
Οι προδιαγραφές για τις διατάξεις απεικόνισης που περιλαμβάνονται στο παράρτημα Γ μέρος II και οι προδιαγραφές για τον εξοπλισμό απεικόνισης που περιλαμβάνονται στο παράρτημα Γ μέρος III πρέπει να καταργηθούν και να αντικατασταθούν από τις συνημμένες στην παρούσα απόφαση προδιαγραφές,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
Άρθρο μόνο
Το συνημμένο σχέδιο απόφασης συνιστά τη βάση της θέσης που θα λάβει η Ευρωπαϊκή Ένωση ως προς απόφαση των διαχειριστικών φορέων, δυνάμει της συμφωνίας μεταξύ της κυβέρνησης των Ηνωμένων Πολιτειών της Αμερικής και της Ευρωπαϊκής Κοινότητας σχετικά με τον συντονισμό προγραμμάτων επισήμανσης της ενεργειακής απόδοσης του εξοπλισμού γραφείου, όσον αφορά την αναθεώρηση των προδιαγραφών για τις διατάξεις και τον εξοπλισμό απεικόνισης που περιλαμβάνονται στο παράρτημα Γ μέρη II και ΙΙΙ, και την προσθήκη στη συμφωνία νέων προδιαγραφών για τους εξυπηρετητές υπολογιστών και τα τροφοδοτικά αδιάλειπτης παροχής.
Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Βρυξέλλες, 20 Μαρτίου 2014.


Input:
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 235/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje finanční nástroj pro demokracii a lidská práva ve světě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 209 a 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto nařízení představuje jeden z nástrojů, který přímo podporuje vnější politiky Unie, a nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 (4). Zřizuje finanční nástroj pro prosazování a podporu demokracie a lidských práv ve světě, který umožní poskytování pomoci nezávisle na souhlasu vlád a jiných orgánů veřejné moci dotčených třetích zemí.
(2)
Článek 2 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.
(3)
Podle článku 2 a čl. 3 odst. 3 Smlouvy o EU a článku 8 Smlouvy o fungování EU představuje rovnost žen a mužů základní hodnotu a cíl Unie a Unie by měla podporovat a zohledňovat rovnost žen a mužů v rámci všech svých činností.
(4)
Článek 21 Smlouvy o EU stanoví, že vnější činnost Unie má spočívat na zásadách, které se uplatnily při jejím založení, tedy na zásadách demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, úcty k lidské důstojnosti, zásadách rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(5)
V rámci zásad a cílů vnější činnosti Unie tvoří prosazování lidských práv, demokracie, právního státu a řádné správy věcí veřejných a podpora udržitelného růstu podporujícího začlenění dva základní pilíře rozvojové politiky Unie. Závazek dodržovat, prosazovat a chránit lidská práva a demokratické zásady je jedním z podstatných prvků smluvních vztahů Unie se třetími zeměmi.
(6)
Společné sdělení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Komise ze dne 12. prosince 2011 nazvané „Lidská práva a demokracie jako priority vnější činnosti EU - na cestě k efektivnějšímu přístupu“ navrhlo konkrétní opatření pro zvýšenou účinnost a soudržnost přístupu Unie k lidským právům a demokracii.
(7)
Nástroj, který se tímto zřizuje, by měl přispívat k dosahování cílů vnější činnosti Unie, včetně cílů její rozvojové politiky, zejména pak cílů vytyčených ve společném prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Unie nazvaném „Evropský konsensus“ a ve sdělení Komise ze dne 13. října 2011 nazvaném „Zvýšení dopadu rozvojové politiky EU: Agenda pro změnu“ a cílů politik Unie, které souvisejí s lidskými právy, včetně cílů nastíněných ve strategickém rámci a akčním plánu EU pro lidská práva a demokracii, jež Rada přijala dne 25. června 2012.
(8)
V souladu se strategickým rámcem EU pro lidská práva a demokracii a akčním plánem pro lidská práva a demokracii a za účelem začlenění zásad v oblasti lidských práv do provádění tohoto nařízení by Unie měla uplatňovat přístup založený na právech, který by zahrnoval všechna lidská práva, ať už občanská a politická, hospodářská, sociální či kulturní.
(9)
Příspěvek Unie k demokracii a právnímu státu a k prosazování a ochraně lidských práv a základních svobod se opírá o Všeobecnou deklaraci lidských práv, Mezinárodní pakt o občanských a politických právech a Mezinárodní pakt o hospodářských, sociálních a kulturních právech, jakož i o jiné nástroje pro lidská práva přijaté v rámci Organizace spojených národů a příslušné regionální nástroje pro lidská práva.
(10)
Rovnost žen a mužů, práva žen včetně posílení postavení žen a nepřípustnost diskriminace patří mezi základní lidská práva a ta jsou zásadní pro sociální spravedlnost i pro boj proti nerovnosti. Jejich prosazování by mělo být jednou z průřezových priorit tohoto nařízení.
(11)
Demokracie a lidská práva jsou neoddělitelně spojeny a vzájemně se posilují, jak připomněla Rada ve svých závěrech o podpoře demokracie v rámci vnějších vztahů EU ze dne 18. listopadu 2009. Základní svobody myšlení, svědomí a náboženského vyznání nebo přesvědčení, projevu, shromažďování a sdružování jsou předpokladem pro politický pluralismus, demokratický proces a otevřenou společnost, zatímco demokratická kontrola, vnitrostátní odpovědnost a rozdělení moci jsou nezbytné pro udržení nezávislého soudnictví a právního státu, jež jsou následně nutné pro účinnou ochranu lidských práv.
(12)
Vytváření a udržování kultury lidských práv a podpora vzniku nezávislé občanské společnosti, mimo jiné posilováním její úlohy v dané zemi a zajišťováním toho, aby byla demokracie prospěšná všem, je úkol, který je naléhavý a obtížný zejména v nově vznikajících demokraciích a v podstatě nikdy nekončí; v první řadě přísluší lidem dotčené země, čímž se však nesnižuje odpovědnost mezinárodního společenství. Vyžaduje si existenci řady institucí, včetně vnitrostátních demokratických parlamentů a místně volených shromáždění, které zajišťují účast, zastoupení, vnímavost a odpovědnost. V této souvislosti je třeba zvláštní pozornost věnovat transformujícím se zemím a dále nestabilním a postkonfliktním zemím. Měly by být zohledněny zkušenosti a poznatky získané při přechodu k demokracii v rámci unijních politik rozšíření a sousedství.
(13)
Aby bylo možné řešit tyto otázky účinně, transparentně, včas a pružně i po skončení platnosti nařízení (ES) č. 1889/2006, bude i nadále zapotřebí zvláštních finančních zdrojů a samostatného finančního nástroje, který bude moci dále nezávisle fungovat.
(14)
Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla být koncipována takovým způsobem, aby doplnila různé další nástroje pro provádění jejích politik souvisejících s demokracií a lidskými právy. Tyto nástroje sahají od politického dialogu a diplomatických nót až po různé nástroje finanční a technické spolupráce, včetně zeměpisně a tematicky zaměřených programů. Pomoc Unie by rovněž měla doplňovat akce více zaměřené na krizové situace uskutečňované v rámci nástroje stability zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 230/2014 (5), včetně naléhavých opatření potřebných během prvních fází procesu transformace.
(15)
Unie má podle tohoto nařízení poskytovat pomoc, která má ve spolupráci s občanskou společností řešit globální, regionální, celostátní a místní otázky lidských práv a demokratizace. Občanskou společností se v této souvislosti rozumí všechny typy sociálních opatření prováděných jednotlivci či skupinami, jež jsou nezávislé na státu a jejichž činnosti přispívají k prosazování lidských práv a demokracie, včetně obránců lidských práv, jak je definuje Deklarace OSN o právu a povinnosti jednotlivců, skupin a společenských organizací prosazovat a chránit všeobecně uznávaná lidská práva a základní svobody (Deklarace OSN o obráncích lidských práv). Při provádění tohoto nařízení by se měly náležitě zohlednit místní strategie Unie v oblasti lidských práv pro jednotlivé země.
(16)
Cíle demokracie a lidských práv musí být čím dál tím více začleňovány do všech nástrojů pro financování vnější činnosti. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by však měla mít navíc zvláštní doplňující a dodatečnou úlohu, která vyplývá z její globální povahy a z nezávislosti akcí na souhlasu vlád a dalších orgánů veřejné moci třetích zemí. Tato úloha by měla umožňovat spolupráci a partnerství s občanskou společností v citlivých otázkách lidských práv a demokracie, včetně požívání lidských práv migranty a práv žadatelů o azyl a vnitřně vysídlených osob, a zároveň zajišťovat pružnost a nezbytnou schopnost reagovat na měnící se situaci nebo potřeby příjemců či krizová období. Toto nařízení by mělo Unii umožnit formulovat a podporovat zvláštní cíle a opatření na mezinárodní úrovni, které nesouvisejí se zeměpisnou polohou ani s krizí a které vyžadují nadnárodní přístup nebo se vztahují na činnosti prováděné v Unii a v řadě třetích zemí. Toto nařízení by navíc mělo stanovit nezbytný rámec operacím, jakou je podpora nezávislých volebních pozorovatelských misí vedených Unií, které vyžadují soudržnost politik, jednotný systém řízení a společné normy pro realizaci.
(17)
Rozvoj a upevňování demokracie podle tohoto nařízení může případně zahrnovat poskytování strategické podpory vnitrostátním demokratickým parlamentům a ustavujícím shromážděním, zejména s cílem posílit jejich schopnost podporovat a prosazovat demokratické reformní procesy.
(18)
Unie by měla věnovat zvláštní pozornost zemím a naléhavým situacím, ve kterých jsou lidská práva a základní svobody nejvíce ohroženy a jejich nedodržování je obzvláště výrazné a systematické. V takových případech by mělo být politickou prioritou prosazovat dodržování příslušného mezinárodního práva, poskytnout místní občanské společnosti konkrétní podporu a prostředky na akce a přispět k její činnosti, jež se uskutečňuje za velmi obtížných podmínek. V těchto zemích či situacích a s cílem řešit naléhavé potřeby ochrany obránců lidských práv a demokratických aktivistů by Unie měla být schopna reagovat pružně a včas prostřednictvím rychlejších a flexibilnějších správních postupů a s využitím řady finančních mechanismů. Tak by tomu mělo být zejména v případě, kdy by výběr konkrétního postupu mohl přímo ovlivnit účinnost opatření nebo by příjemci mohli být vystaveni vážnému zastrašování, odvetným opatřením nebo jiným rizikům.
(19)
V souladu s vlastními příslušnými pokyny by měla Unie při konfliktech prosazovat, aby všechny strany konfliktu plnily své právní závazky vyplývající z mezinárodního humanitárního práva. V transformujících se zemích by měla pomoc Unie podle tohoto nařízení dále podpořit vhodné podmínky umožňující vstup politických aktérů prosazujících demokratický pluralitní systém s více politickými stranami. Toto nařízení by se měl rovněž zaměřit na prosazování demokratických struktur, rozdělení moci a odpovědné orgány veřejné moci.
(20)
Volební pozorovatelské mise Unie významně a úspěšně přispívají k demokratickým procesům ve třetích zemích. Prosazování a podpora demokracie se však zdaleka netýkají pouze samotného volebního procesu, a proto by se měl brát v potaz všechny fáze volebního cyklu. Na volební pozorovatelské mise Unie by se proto z celkového objemu finančních prostředků dostupných podle tohoto nařízení neměla vynaložit nepřiměřeně vysoká částka.
(21)
Je třeba zdůraznit význam vytvoření funkce zvláštního zástupce EU pro lidská práva. Zvláštní zástupce EU pro lidská práva by měl přispívat k jednotě, soudržnosti a účinnosti činnosti Unie a její politiky v oblasti lidských práv a pomáhat zajišťovat, aby všechny nástroje Unie a členských států byly uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie.
(22)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi tímto nařízením, ostatními nástroji Unie pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(23)
V zájmu prosazování doplňkovosti svých činností mají Unie a členské státy usilovat o pravidelné výměny informací a v počáteční fázi programového procesu se vzájemně konzultovat. Unie by rovněž měla konzultovat jiné dárce a příslušné aktéry.
(24)
Komise a případně Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by měly pořádat pravidelné a časté výměny názorů a informací s Evropským parlamentem. Kromě toho by měl být Evropskému parlamentu a Radě poskytnut přístup k dokumentům, aby mohly tyto orgány mohly na základě odpovídajících informací vykonávat kontrolní pravomoci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6). Opatření podle tohoto nařízení by měla řádně zohledňovat stanoviska Evropského parlamentu a Rady.
(25)
Unie by měla usilovat - ve vhodných případech i prostřednictvím svých delegací - o pravidelné výměny informací a konzultace s občanskou společností na všech úrovních, mimo jiné i ve třetích zemích, v co nejranější fázi plánovacího procesu, aby usnadnila poskytování příslušných příspěvků občanské společnosti a zajistila, že v daném procesu plní smysluplnou úlohu.
(26)
Za účelem přizpůsobení oblasti působnosti tohoto nařízení rychle se vyvíjející realitě v třetích zemích by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o priority vymezené v příloze tohoto nařízení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Prováděcí pravomoci související s programováním a financováním opatření podporovaných podle tohoto nařízení by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. S ohledem na povahu těchto prováděcích aktů, zejména jejich politické zaměření nebo finanční dopady, by se měl při jejich přijímání v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou technických prováděcích opatření malého finančního rozsahu.
(28)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (7).
(29)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částku při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (8).
(30)
Organizaci a fungování ESVČ stanoví rozhodnutí Rady 2010/427/EU (9).
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž prosazování demokracie a lidských práv ve světě, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíš jej, z důvodu jeho rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(32)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nařízením (ES) č. 1889/2006 a tímto nařízením a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (10). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 d 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a cíle
Tímto nařízením se zřizuje evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (dále jen „nástroj pro demokracii a lidská práva“) pro období 2014-2020, v jehož rámci Unie napomáhá rozvoji a upevňování demokracie, právního státu a dodržování všech lidských práv a základních svobod.
Cílem této pomoci je zejména:
a)
podpořit, rozvíjet a upevňovat demokracii ve třetích zemích, a to zlepšením participativní a zastupitelské demokracie, posílením celkového demokratického cyklu, zejména pak posílením aktivní úlohy občanské společnosti v rámci tohoto cyklu, a právního státu a dále zlepšením spolehlivosti volebních procesů (zejména prostřednictvím volebních pozorovatelských misí Unie);
b)
zlepšit respektování a dodržování lidských práv a základních svobod, jak jsou vyhlášeny ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN a v dalších mezinárodních a regionálních nástrojích pro lidská práva, a posílit jejich ochranu, prosazování, uplatňování a sledování jejich dodržování, zejména podporou příslušných organizací občanské společnosti, obránců lidských práv a obětí represe a zneužívání práv.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Pomoc Unie se zaměřuje na tyto oblasti:
a)
podpora a zlepšování participativní a zastupitelské demokracie v souladu s přístupem opírajícím se o celkový demokratický cyklus, včetně parlamentní demokracie, a procesů demokratizace, zejména prostřednictvím organizací občanské společnosti na místní, celostátní a mezinárodní úrovni, mimo jiné:
i)
prosazováním svobody sdružování a shromažďování, neomezeného pohybu osob, svobody přesvědčení a projevu včetně projevu politického, uměleckého a kulturního, neomezeného přístupu k informacím, svobody tisku a nezávislých, pluralitních sdělovacích prostředků (tradičních i těch, které využívají informační a komunikační technologie), svobody internetu a opatření v boji proti administrativním překážkám, které brání výkonu těchto svobod, včetně boje proti cenzuře, a to zejména přijímáním a prováděním příslušných právních předpisů;
ii)
posilováním právního státu, prosazováním nezávislosti soudů a zákonodárců, podporou a vyhodnocováním právních a institucionálních reforem a jejich provádění a prosazováním přístupu ke spravedlnosti, jakož i podporou vnitrostátních institucí působících v oblasti lidských práv;
iii)
podporou a posilováním Mezinárodního trestního soudu, mezinárodních trestních tribunálů ad hoc a procesů přechodného soudnictví a mechanismů pravdy a usmiřování;
iv)
podporou přechodu k demokracii a reforem za účelem dosažení účinné a transparentní demokratické a vnitrostátní odpovědnosti a dohledu, mimo jiné i v bezpečnostním sektoru a soudnictví, a posilováním opatření proti korupci;
v)
podporou politického pluralismu a demokratické politické reprezentace a povzbuzováním politické účasti žen a mužů, zejména příslušníků marginalizovaných a ohrožených skupin, a to jako voličů i jako kandidátů, na demokratických reformních procesech na místní, regionální a celostátní úrovni;
vi)
posilováním místní demokracie zajištěním lepší spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními orgány, čímž se posílí politické zastoupení na úrovni, jež je nejblíže občanům;
vii)
podporou rovné účasti žen a mužů na společenském, hospodářském a politickém životě a podporou rovnosti žen a mužů, účasti žen na rozhodovacích procesech a politického zastoupení žen, zejména v procesech politické transformace, demokratizace a budování státu;
viii)
podporou rovné účasti osob se zdravotním postižením na společenském, hospodářském a politickém životě, včetně opatření k usnadnění výkonu souvisejících svobod, a podporou rovných příležitostí, nediskriminace a politického zastoupení;
ix)
podporou opatření směřujících k usnadnění pokojného usmíření mezi různými vrstvami společnosti, včetně podpory opatření k budování důvěry v oblasti lidských práv a demokratizace;
b)
prosazování a ochrana lidských práv a základních svobod vyhlášených ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN a v jiných mezinárodních a regionálních nástrojích v oblasti občanských, politických, hospodářských, sociálních a kulturních práv, zejména prostřednictvím organizací občanské společnosti, mimo jiné pokud jde o:
i)
zrušení trestu smrti a vyhlášení moratorií za účelem jeho zrušení a v zemích, kde trest smrti stále existuje, prosazování jeho zrušení a dodržování mezinárodních minimálních standardů;
ii)
předcházení mučení, špatnému zacházení a jinému krutému, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestání, jakož i násilným zmizením, a dále rehabilitaci obětí mučení;
iii)
podporu a ochranu obránců lidských práv, včetně řešení jejich naléhavých potřeb ochrany, v souladu s článkem 1 Deklarace OSN o obráncích lidských práv, a poskytování pomoci těmto osobám; na tyto cíle by se mohl vztahovat mechanismus pro obránce lidských práv, včetně dlouhodobější pomoci a přístupu k úkrytu;
iv)
boj proti rasismu, xenofobii a diskriminaci z jakéhokoli důvodu, zejména na základě pohlaví, rasy, barvy pleti, kasty, etnického nebo sociálního původu, genetických rysů, jazyku, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických či jakýchkoli jiných názorů, příslušnosti k národnostní menšině, majetku, narození, zdravotního postižení, věku, sexuální orientace a genderové identity;
v)
svobodu myšlení, svědomí a náboženského vyznání či přesvědčení, mimo jiné opatřeními k odstranění všech forem nenávisti, nesnášenlivosti a diskriminace, které souvisejí s náboženským vyznáním či přesvědčením, a posilováním tolerance a respektování náboženské a kulturní rozmanitosti uvnitř společnosti i mezi různými společnostmi;
vi)
práva původního obyvatelstva, jak jsou vyhlášena v Deklaraci OSN o právech původních obyvatel, zejména s důrazem na význam jeho zapojení do vývoje projektů, které se ho týkají, a poskytováním podpory v zájmu usnadnění interakce původního obyvatelstva s mezinárodními mechanismy a jeho účasti na nich;
vii)
práva příslušníků národnostních nebo etnických, náboženských a jazykových menšin, jak jsou vyhlášena v Deklaraci OSN o právech příslušníků národnostních, etnických, náboženských a jazykových menšin;
viii)
práva lesbických, gay, bisexuálních, transsexuálních a intersexuálních osob (LGBTI), včetně opatření na dekriminalizaci homosexuality, boj proti homofobnímu a transfobnímu násilí a pronásledování a prosazování svobody shromažďování, sdružování a projevu pro LGBTI osoby;
ix)
práva žen, jak jsou vyhlášena v Úmluvě OSN o odstranění všech forem diskriminace žen a v opčních protokolech k ní připojených, včetně opatření k boji proti všem formám násilí páchaného na ženách a dívkách, zejména proti mrzačení ženských pohlavních orgánů, vynuceným a předem dohodnutým sňatkům, zločinům „ze cti“, domácímu a sexuálnímu násilí a obchodování se ženami a dívkami;
x)
práva dítěte, jak jsou vyhlášena v Úmluvě OSN o právech dítěte a v opčních protokolech k ní připojených, včetně boje proti dětské práci, obchodování s dětmi a dětské prostituci a najímání a nasazování dětských vojáků, a ochranu dětí před diskriminací, ať již na základě rasy, barvy pleti, pohlaví, jazyka, náboženského vyznání nebo přesvědčení, politických nebo jiných názorů, národnostního, etnického nebo sociálního původu, majetku, zdravotního postižení, rodu či jiného postavení;
xi)
práva osob se zdravotním postižením, jak jsou stanovena v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením;
xii)
hospodářská, sociální a kulturní práva, včetně práva na přiměřenou životní úroveň a základní pracovní normy;
xiii)
sociální odpovědnost podniků, zejména pak prováděním obecných zásad OSN v oblasti podnikání a lidských práv, a svobodu podnikání stanovenou v článku 16 Listiny základních práv Evropské unie;
xiv)
výchovu, odborné vzdělávání a sledování dodržování práv v oblasti lidských práv a demokracie;
xv)
podporu místních, regionálních, celostátních nebo mezinárodních organizací občanské společnosti působících v oblasti ochrany, prosazování nebo obrany lidských práv a základních svobod;
xvi)
podporu zlepšování podmínek a dodržování standardů ve věznicích, v souladu s lidskou důstojností a základními právy;
c)
posílení mezinárodního rámce pro ochranu lidských práv, spravedlnosti, rovnosti žen a mužů, právního státu a demokracie a pro prosazování mezinárodního humanitárního práva, zejména:
i)
poskytováním podpory mezinárodním a regionálním nástrojům a subjektům v oblasti lidských práv, spravedlnosti, právního státu a demokracie;
ii)
posilováním spolupráce občanské společnosti s mezinárodními a regionálními mezivládními organizacemi a podporováním činností občanské společnosti, včetně budování kapacit nevládních organizací, jež jsou zaměřeny na podporu mezinárodních a regionálních nástrojů v oblasti lidských práv, spravedlnosti, právního státu a demokracie a sledování jejich provádění;
iii)
odbornou přípravou a šířením informací o mezinárodním humanitárním právu a podporou jeho prosazování;
d)
budování důvěry v demokratické volební procesy a instituce a zlepšování jejich spolehlivosti a transparentnosti ve všech fázích volebního cyklu, zejména:
i)
prostřednictvím nasazování volebních pozorovatelských misí Unie a dalších opatření ke sledování volebních procesů;
ii)
přispíváním k rozvoji volební pozorovatelské kapacity vnitrostátních organizací občanské společnosti na regionální a místní úrovni a podporováním jejich iniciativ s cílem zvýšit účast na volebním procesu a na navazujících opatřeních;
iii)
podporováním opatření zaměřených na důsledné začlenění volebních procesů do demokratického cyklu, na šíření informací a provádění doporučení volebních pozorovatelských misí Unie, zejména prostřednictvím spolupráce s organizacemi občanské společnosti, jakož i ve spolupráci s příslušnými orgány veřejné moci, včetně parlamentů a vlád, v souladu s tímto nařízením;
iv)
prosazováním pokojného výsledku volebních procesů, omezení násilí v průběhu voleb a akceptace věrohodných výsledků všemi segmenty společnosti.
2. U všech opatření uvedených v tomto nařízení se v příslušných případech zohlední zásady nediskriminace na jakémkoli základě, začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, účasti, posílení postavení, odpovědnosti, otevřenosti a transparentnosti.
3. Opatření uvedená v tomto nařízení se provádějí na území třetích zemí nebo bezprostředně souvisejí se situacemi, k nimž dochází ve třetích zemích nebo s celosvětovými nebo regionálními opatřeními.
4. Opatření uvedená v tomto nařízení berou v úvahu specifika krizových nebo naléhavých situací a zemí či situací, které se vyznačují velkým deficitem základních svobod, ve kterých je nejvíce ohrožena bezpečnost lidí nebo ve kterých organizace na ochranu lidských práv a obránci lidských práv působí v nejsložitějších podmínkách.
Článek 3
Koordinace, soudržnost a doplňkovost pomoci Unie
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je v souladu s celkovým rámcem vnější činnosti Unie a doplňuje pomoc poskytovanou na základě jiných nástrojů nebo dohod o vnější pomoci.
2. V zájmu posílení účinnosti, jednoty a soudržnosti vnější činnosti Unie usilují Unie a členské státy o pravidelné výměny informací a v počáteční fázi programového procesu se vzájemně konzultují, aby podpořily doplňkovost a soudržnost svých činností, a to jak na rozhodovací úrovni, tak i v praxi. Tyto konzultace mohou vést ke společnému programování a společným činnostem Unie a členských států. Unie rovněž konzultuje jiné dárce a subjekty.
3. Komise a případně ESVČ pořádají pravidelné výměny názorů a informací s Evropským parlamentem.
4. Unie usiluje o pravidelné výměny informací a konzultace s občanskou společností na všech úrovních, mimo jiné i ve třetích zemích. Zejména Unie, kdykoli je to možné a v souladu s příslušnými postupy, poskytuje technické vedení a podporu v souvislosti s procesem podávání žádostí.
Článek 4
Obecný rámec pro programování a provádění
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení se provádí v souladu s nařízením (EU) č. 236/2014 prostřednictvím těchto opatření:
a)
strategických dokumentů uvedených v článku 5 a popřípadě jejich revizí;
b)
ročních akčních programů, individuálních opatření a podpůrných opatření podle článků 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014;
c)
zvláštních opatření podle článku 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Při veškerém programování nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední její výsledky, zjištění a závěry.
Článek 5
Strategické dokumenty
1. Strategické dokumenty stanovují strategii Unie ohledně pomoci, již Unie poskytuje podle tohoto nařízení, vycházející z priorit Unie, mezinárodní situace a činnosti hlavních partnerů. Jsou v souladu s celkovým záměrem, cíli, oblastí působnosti a zásadami tohoto nařízení.
2. Strategické dokumenty stanoví prioritní oblasti, jež byly vybrány pro financování Unií v době platnosti tohoto nařízení, zvláštní cíle, očekávané výsledky a ukazatele výkonnosti. V těchto dokumentech se rovněž uvedou orientační finanční příděly, jak celkové, tak i pro jednotlivé prioritní oblasti, případně ve formě rozpětí.
3. Strategické dokumenty se schvalují přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014. Strategické dokumenty se aktualizují v souladu s tímto postupem, pokud to vyžadují významné změny okolností a politiky.
Článek 6
Tematické priority a přenesení pravomocí
Specifické cíle a priority, které má pomoc Unie podle tohoto nařízení sledovat, jsou uvedeny v příloze.
Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci měnící tematické priority stanovené v příloze tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se mění příloha tohoto nařízení v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 6 je svěřena Komisi na dobu platnosti tohoto nařízení.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 6 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 6 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Výbor
Komisi je nápomocen Výbor pro demokracii a lidská práva. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 9
Přístup k dokumentům
Aby Evropský parlament a Rada mohly vykonávat kontrolní pravomoci na základě odpovídajících informací, mají v souladu s příslušnými pravidly přístup ke všem dokumentům nástroje pro demokracii a lidská práva, které se této kontroly týkají.
Článek 10
Finanční krytí
Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 1 332 752 000 EUR.
Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
Článek 11
Evropská služba pro vnější činnost
Toto nařízení se uplatňuje v souladu s rozhodnutím 2010/427/EU.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.


Input:
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) Nr. 148/2013
2012 m. gruodžio 19 d.
kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų papildomas nuostatomis dėl būtiniausių duomenų, kuriuos reikia pateikti sandorių duomenų saugykloms, techninių reguliavimo standartų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),
atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (2), ypač į jo 9 straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1)
siekiant lankstumo, sandorio šalis turėtų turėti galimybę sutarties duomenų teikimo užduotį pavesti kitai sandorio šaliai arba trečiajai šaliai. Sandorio šalims taip pat turėtų būti suteikta galimybė susitarti pavesti duomenų teikimo užduotį bendram trečiajam subjektui, įskaitant pagrindinę sandorio šalį, kuri sandorių duomenų saugyklai pateiktų vieną pranešimą, kuriame būtų lentelė su atitinkamais laukais. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir siekiant užtikrinti duomenų kokybę, pranešime turėtų būti nurodyta, kad jis teikiamas abiejų sandorio šalių vardu ir kad jame pateikiami visi duomenys, kurie būtų buvę pateikti, jei apie sutartį būtų pranešama atskirai;
(2)
siekiant išvengti nenuoseklumo bendrų duomenų lentelėse, kiekviena išvestinių finansinių priemonių sutarties šalis užtikrina, kad dėl pateikiamų bendrų duomenų susitartų abi sandorio šalys. Jei sandorio šalys teikia duomenis skirtingoms sandorių duomenų saugykloms, duomenis padės suderinti unikalus sandorio identifikatorius;
(3)
siekiant išvengti pranešimų dubliavimo ir sumažinti pranešimų teikimo naštą, kai viena sandorio šalis ar pagrindinė sandorio šalis teikia pranešimus abiejų sandorio šalių vardu, ta sandorio šalis ar pagrindinė sandorio šalis turėtų turėti galimybę sandorių duomenų saugyklai siųsti vieną pranešimą, kuriame būtų pateikta atitinkama informacija;
(4)
reguliavimo institucijų galimybei vykdyti savo įgaliojimus, visų pirma susijusius su finansiniu stabilumu, labai svarbus išvestinių finansinių priemonių sutarčių vertinimas. Sutarties vertė, nustatyta pagal rinkos kainą arba pagal modelį, rodo su ta sutartimi susijusių pozicijų ženklą ir dydį ir papildo informaciją apie pradinę sutartyje nurodytą vertę;
(5)
siekiant užtikrinti tinkamą pozicijų stebėseną, labai svarbu surinkti informaciją apie įkaitą, susijusį su tam tikra sutartimi. Kad tai būtų įmanoma, sandorio šalys, kurios savo sandorius užtikrina įkaitu, turėtų pateikti išsamią informaciją apie tokį užtikrinimą kiekvieno sandorio lygmeniu. Kai įkaitas apskaičiuojamas remiantis grynosiomis pozicijomis, susidarančiomis dėl sutarčių rinkinio, ir todėl jis pateikiamas ne kiekvieno sandorio lygmeniu, o portfelio lygmeniu, sandorio šalys turėtų turėti galimybę pranešti apie portfelį naudodamos unikalų kodą arba numeracijos sistemą, kurią nustato sandorio šalis. Tas unikalus kodas turėtų identifikuoti konkretų portfelį, dėl kurio apsikeista įkaitu, kai sandorio šalis turi daugiau nei vieną portfelį, ir taip pat turėtų užtikrinti, kad išvestinių finansinių priemonių sutartis galėtų būti susieta su konkrečiu portfeliu, dėl kurio laikomas įkaitas;
(6)
šis reglamentas pagrįstas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Komisijai pateikė Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), ir juo parodoma, koks svarbus vaidmuo tenka sandorių duomenų saugykloms, didinant rinkų skaidrumą visuomenės ir reguliavimo institucijų atžvilgiu, taip pat nurodomi duomenys, kuriuos būtina pateikti sandorių duomenų saugykloms ir kuriuos jos kaupia bei pateikia, priklausomai nuo išvestinių finansinių priemonių klasės ir sandorio pobūdžio;
(7)
prieš pateikdama techninių reguliavimo standartų projektus, kuriais grindžiamas šis reglamentas, EVPRI konsultavosi su atitinkamomis valdžios institucijomis ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariais. Pagal 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (3), 10 straipsnį EVPRI taip pat surengė atviras viešas konsultacijas dėl tokių techninių reguliavimo standartų projektų, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal to reglamento 37 straipsnį įsteigta EVPRI Vertybinių popierių ir rinkų suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Išsami informacija, kurią reikia pateikti pranešimuose (ataskaitose) pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 9 straipsnio 1 ir 3 dalis
1. Pranešimuose sandorių duomenų saugyklai pateikiama:
a)
priedo 1 lentelėje nurodyta išsami informacija, įskaitant su sandorio šalimis susijusią informaciją;
b)
priedo 2 lentelėje nurodyta informacija, įskaitant su dviejų sandorio šalių sudaryta išvestinių finansinių priemonių sutartimi susijusią informaciją.
2. Taikant 1 dalį, sutarties sudarymas reiškia sandorio vykdymą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (4) 25 straipsnio 3 dalyje.
3. Kai abiejų sandorio šalių vardu teikiamas vienas pranešimas, jame pateikiama priedo 1 lentelėje išdėstyta informacija, susijusi su kiekviena sandorio šalimi. Priedo 2 lentelėje išdėstyta informacija pateikiama tik kartą.
4. Kai abiejų sandorio šalių vardu teikiamas vienas pranešimas, jame nurodomas šis faktas, kaip nustatyta priedo 1 lentelės 9 lauke.
5. Kai sutarties duomenis sandorių duomenų saugyklai teikia viena sandorio šalis kitos sandorio šalies vardu arba kai apie sutartį sandorių duomenų saugyklai praneša trečiasis subjektas vienos ar abiejų sandorio šalių vardu, pateikiama visa išsami informacija, kuri būtų buvusi pateikta, jei apie sutartis sandorių duomenų saugyklai būtų atskirai pranešusi kiekviena sandorio šalis.
6. Kai išvestinių finansinių priemonių sutartis turi požymių, būdingų daugiau nei vienam pagrindiniam turtui, kaip nurodyta priedo 2 lentelėje, pranešime nurodoma turto klasė, į kurią sutartis labiausiai panaši - dėl to sandorio šalys susitaria prieš siunčiant pranešimą sandorių duomenų saugyklai.
2 straipsnis
Sandoriai, kurių tarpuskaita atlikta
1. Kai esamos sutarties tarpuskaitą vėliau atlieka pagrindinė sandorio šalis, apie tarpuskaitą pranešama kaip apie esamos sutarties pakeitimą.
2. Kai sutartis sudaroma prekybos vietoje ir jos tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis tokiu būdu, kad sandorio šalis nežino kitos sandorio šalies tapatybės, pranešimą teikianti sandorio šalis kaip kitą sandorio šalį nurodo pagrindinę sandorio šalį.
3 straipsnis
Pozicijų duomenų teikimas
1. Duomenys apie įkaitą, kurių reikalaujama pagal priedo 1 lentelę, apima duomenis apie visus pateiktus įkaitus.
2. Jei sandorio šalis netaiko užtikrinimo kiekvieno sandorio lygmeniu, sandorio šalys pateikia sandorių duomenų saugyklai informaciją apie portfelio lygmeniu pateiktą įkaitą.
3. Kai informacija apie įkaitą, susijusį su sutartimi, pateikiama portfelio lygmeniu, pranešimą teikianti sandorio šalis nurodo sandorių duomenų saugyklai kodą, pagal kurį identifikuojamas kitai sandorio šaliai pateikto įkaito, susijusio su sutartimi, apie kurią teikiama informacija, portfelis.
4. Ne finansų sandorio šalys, išskyrus nurodytąsias Reglamento (ES) Nr. 648/2012 10 straipsnyje, neprivalo pateikti informacijos apie sutarčių, nurodytų priedo 1 lentelėje, įkaitą, vertinimą pagal rinkos kainą ar vertinimą pagal modelį.
5. Informaciją apie sutarčių, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, vertinimą pagal rinkos kainą pateikia tik pagrindinė sandorio šalis.
4 straipsnis
Pranešimų žurnalas
Sandorių duomenų saugyklose registruojamų duomenų pakeitimai saugomi žurnale, kuriame nurodomas pakeitimo paprašęs asmuo ar asmenys, įskaitant pačią sandorių duomenų saugyklą, jei taikoma, taip pat nurodoma tokio pakeitimo priežastis arba priežastys, data ir laiko žyma, pateikiamas aiškus pakeitimų aprašymas, įskaitant seną ir naują atitinkamų duomenų turinį, kaip išdėstyta priedo 2 lentelės 58 ir 59 duomenų laukuose.
5 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 19 d.


Input:
KOMISSION DIREKTIIVI 2013/3/EU,
annettu 14 päivänä helmikuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta siten, että laajennetaan tiametoksamin sisällyttäminen tehoaineena kyseisen direktiivin liitteeseen I koskemaan tuotetyyppiä 18
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luettelossa on mukana tiametoksami.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta tiametoksamin lisäämiseksi tehoaineena direktiivin liitteeseen I 25 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla komission direktiivillä 2008/77/EY (3) lisättiin tiametoksami direktiivin 98/8/EY liitteeseen I käytettäväksi tehoaineena tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla on nyt arvioitu direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tiametoksamin käyttöä tuotetyypissä 18 (hyönteis- ja punkkimyrkyt sekä muiden niveljalkaisten torjuntaan käytettävät tuotteet), siten kuin se on määritelty direktiivin 98/8/EY liitteessä V.
(4)
Espanja, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 2 päivänä maaliskuuta 2009 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.
(5)
Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti 21 päivänä syyskuuta 2012 tarkastelun tulokset arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(6)
Arviointikertomuksesta käy ilmi, että hyönteis- ja punkkimyrkkyinä sekä muiden niveljalkaisten torjuntaan käytettävien tiametoksamia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. Siksi on aiheellista lisätä tiametoksami kyseisen direktiivin liitteeseen I myös tuotetyypin 18 osalta.
(7)
Kaikkia mahdollisia käyttötarkoituksia ei ole arvioitu EU:n tasolla. Esimerkiksi ulkokäyttöä tai muiden kuin ammattilaisten käyttöä ei arvioitu. Jäsenvaltioiden olisi siksi tarkasteltava sellaisia käyttötarkoituksia tai altistumisskenaarioita sekä sellaisia ympäristön osille ja väestölle aiheutuvia riskejä, joita ei ole tarkasteltu edustavasti riskinarvioinnissa unionin tasolla, ja myöntäessään tuotteille lupia varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia toimia tai asetetaan erityisehtoja, jotta todetut riskit voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle.
(8)
Koska pensselillä levitettäessä on havaittu ammattikäyttäjille aiheutuvia riskejä, joita ei voida hyväksyä, on asianmukaista edellyttää, että lupaa ei myönnetä tällaista käyttöä varten, jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklan ja liitteen VI vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.
(9)
Koska on havaittu vesi- ja maaekosysteemeille mahdollisesti aiheutuvia riskejä silloin, kun tuotteista aiheutuu päästöjä jätevedenpuhdistamojen kautta tai suoraan pintavesiin, on asianmukaista edellyttää, että lupaa ei myönnetä tällaista käyttöä varten, jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää direktiivin 98/8/EY 5 artiklan ja liitteen VI vaatimukset; tarvittaessa on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimia.
(10)
Koska on havaittu riskejä useiden ilman henkilönsuojaimia tapahtuvien käyttötapojen yhteydessä, on asianmukaista edellyttää, että käytettäessä ammattikäyttöön tarkoitettuja tuotteita on käytettävä henkilönsuojaimia, jollei tuotteen lupahakemuksessa voida osoittaa, että riskit ammattikäyttäjille voidaan vähentää hyväksyttävälle tasolle muilla tavoin.
(11)
Koska esiin on tullut, että ihmiset saattavat altistua epäsuorasti ruoan välityksellä arviointikertomuksessa esitettyjen käyttötarkoitusten yhteydessä, on asianmukaista edellyttää asianmukaisissa yhteyksissä, että tarkistetaan, onko syytä asettaa uudet jäämien enimmäistasot (MRL) tai muuttaa niitä yhteisön menettelyistä farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismäärien vahvistamiseksi eläimistä saatavissa elintarvikkeissa, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 (4) tai torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun asetuksen (EY) N:o 396/2005 (5) mukaisesti. Olisi vahvistettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sovellettavia jäämien enimmäismääriä ei ylitetä.
(12)
Koska on havaittu ympäristölle aiheutuvia riskejä, on asianmukaista edellyttää, että lupien myöntämisessä toteutetaan asianmukaisia riskinhallintatoimia mehiläisten suojelemiseksi.
(13)
Tämän direktiivin säännöksiä olisi sovellettava samaan aikaan kaikissa jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan tehoainetta tiametoksami sisältävien biosidituotteiden yhtäläinen kohtelu unionin markkinoilla ja myös jotta helpotetaan biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti.
(14)
Olisi sallittava kohtuullinen siirtymäaika ennen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua uusiin vaatimuksiin ja varmistaa, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.
(15)
Kun tehoaine on sisällytetty liitteeseen, jäsenvaltioille olisi varattava kohtuullinen aika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan panemiseksi täytäntöön.
(16)
Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava vastaavasti.
(17)
Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (6) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde.
(18)
Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidivalmisteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2014.
Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2015.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
3 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2013.


Input:
SKLEP KOMISIJE
z dne 6. novembra 2013
o zaključku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
(2013/639/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. ZAČETEK
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 16. februarja 2013 začela protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in obvestilo o začetku postopka objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).
(2)
Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je vložil Odbor za zaščito industrije brezšivnih cevi Evropske unije („pritožnik“), ki predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu izdelka in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
(3)
Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, morebitne proizvajalce v primerljivi državi, znane uvoznike, distributerje, druge strani, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike LRK seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(4)
Pritožnik, drugi proizvajalci Unije, proizvajalci izvozniki iz LRK, uvozniki in distributerji so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
B. UMIK PRITOŽBE IN ZAKLJUČEK POSTOPKA
(5)
Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 9. septembra 2013 umaknil svojo pritožbo.
(6)
V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko zaključi, če se pritožba umakne, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Unije.
(7)
V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da tak zaključek ne bi bil v interesu Unije. Komisija je zato menila, da bi bilo ta postopek treba zaključiti. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.
(8)
Komisija zato ugotavlja, da bi bilo protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, s poreklom iz LRK, treba zaključiti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom brezšivnih cevi iz železa ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 19 90, 7304 29 90, 7304 39 98 in 7304 59 99, se zaključi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 6. novembra 2013


Input:
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
2014 m. kovo 10 d.
kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai
(Tekstas svarbus EEE)
(2014/287/ES)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (1), ypač į jos 12 straipsnio 4 dalies b ir c punktus,
kadangi:
(1)
Komisijos deleguotuoju sprendimu 2014/286/ES (2) nustatomi kriterijai ir sąlygos, kuriuos Europos referencijos centrų tinklai (toliau - tinklai) ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai turi atitikti, kad galėtų prisijungti prie tokių tinklų;
(2)
pagal Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnio 4 dalies b ir c punktus Komisija turi nuspręsti dėl tinklų steigimo ir vertinimo kriterijų ir sąlygų bei priemonių, kuriomis padedama keistis informacija ir praktinėmis žiniomis, susijusiomis su tokių tinklų steigimu ir vertinimu;
(3)
tinklai turėtų būti įsteigti, o sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai patvirtinti tinklo nariais pagal atvirą ir skaidrią procedūrą. Šią procedūrą turėtų sudaryti: 1) kvietimas teikti paraiškas, 2) valstybių narių atliekamas jų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų paraiškų patvirtinimas, 3) paraiškų pateikimas Komisijai, 4) paraiškų išsamumo patikra, 5) nepriklausomos įstaigos atliekamas paraiškų suformuoti tinklus techninis vertinimas ir atskirų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, norinčių tapti tinklo nariais, paraiškų techninis vertinimas, siekiant nustatyti, ar paraiškos atitinka kriterijus, 6) vertinimo rezultatų pranešimas, 7) valstybių narių atliekamas tinklų ir jų narių patvirtinimas ir 8) sukurtų tinklų ir jų narių sąrašo paskelbimas;
(4)
siekiant padidinti tinklų aprėptį, pavieniai sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, norintys prisijungti prie tinklo, turėtų turėti galimybę bet kada tai padaryti. Jų paraiškos turėtų būti vertinamos pagal tokią pačią procedūrą, kaip ir vertinant pradinio tinklo paraiškas, įskaitant atitinkamos valstybės narės atliekamą paraiškų patvirtinimą;
(5)
siekiant užtikrinti, kad tinklas teiktų realią papildomą naudą Europos Sąjungos lygmeniu ir būtų pakankamai didelis, kad būtų galima keistis praktinėmis žiniomis ir pagerinti galimybes visos Sąjungos pacientams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, turėtų būti patvirtinamos tik pagal kvietimą teikti paraiškas gautos paraiškos iš mažiausio nustatyto sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valstybių narių skaičiaus. Jeigu paraiškas pateikia nepakankamai sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų arba paraiškos apima nepakankamą valstybių narių skaičių, Komisija turėtų paprašyti valstybių narių paraginti jų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus prisijungti prie pasiūlyto tinklo;
(6)
gali būti sudėtinga dėl kompetencijos trūkumo pasiekti reikalingą mažiausią sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų arba valstybių narių skaičių kai kurių retųjų ligų arba būklių atveju. Todėl būtų galima sugrupuoti į teminį tinklą sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, kurie specializuojasi susijusių retųjų ligų ar būklių srityje. Tinklams taip pat galėtų priklausyti didelių kapitalo investicijų reikalaujančių pažangiųjų technologijų paslaugų teikėjai, kaip antai laboratorijos, radiologijos arba branduolinės medicinos tarnybos;
(7)
valstybės narės, kurių nė vienas sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas nepriklauso tinklui, turėtų paskirti bendrus ir asocijuotus nacionalinius tinklus, kad paskatintų juos bendradarbiauti su atitinkamu tinklu;
(8)
kiekvieno tinklo ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo paraiška, kurios išsamumas patvirtintas, turėtų būti techniškai įvertinta pagal Deleguotajame sprendime 2014/286/ES išdėstytus kriterijus. Vertinant pagal bendrą vertinimo vadovą turėtų būti išsamiai peržiūrimi dokumentai ir atliekami pasirinktų pareiškėjų auditas vietoje. Vertinimą turėtų atlikti Komisijos paskirta nepriklausoma vertinimo įstaiga;
(9)
valstybės narės raginamos įsteigti valstybių narių tarybą, kuri turėtų spręsti dėl pasiūlytų tinklų ir narystės juose patvirtinimo. Valstybių narių dalyvavimas turėtų būti savanoriškas. Paprastai tik teigiamas vertinimo įstaigos suteiktas vertinimas turėtų paskatinti valstybes nares patvirtinti tinklo įsteigimą ir narystę tinkle;
(10)
tinklų nariams turėtų būti leista naudoti Europos referencijos centrų tinklo logotipą. Europos Sąjungai priklausantis logotipas turėtų būti vizualinė tinklų ir jų narių tapatybė;
(11)
naudodamasi bendru vertinimo vadovu Komisijos paskirta nepriklausoma vertinimo įstaiga turėtų periodiškai vertinti tinklus ir jų narius. Atlikus vertinimą turėtų būti parengta techninio vertinimo ataskaita, kurioje nurodoma, kaip pasiekti Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnio 2 dalyje išdėstyti tikslai ir kaip laikomasi Deleguotajame sprendime 2014/286/ES nustatytų kriterijų ir sąlygų. Joje taip pat turėtų būti aprašyti tinklų rezultatai ir veikla bei jo narių indėlis. Neigiama vertinimo ataskaita paprastai turėtų paskatinti valstybes nares patvirtinti tinklo veiklos nutraukimą. Kad būtų galima toliau užtikrinti papildomą tinklo naudą Europos Sąjungos lygmeniu, po vertinimo reikėtų stebėti, kaip laikomasi reikalavimo turėti mažiausią reikalaujamą sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valstybių narių skaičių;
(12)
vertinimo vadovai turėtų būti parengti remiantis tarptautine pripažinta praktika ir juose turėtų būti išdėstyti pagrindiniai vertinimo principai ir metodai;
(13)
Komisija turėtų sudaryti lengvesnes sąlygas keistis informacija ir praktinėmis žiniomis, susijusiomis su tinklų steigimu ir vertinimu. Ji turėtų viešai paskelbti bendrąją informaciją apie tinklus ir jų narius, taip pat techninius dokumentus ir vadovus, susijusius su tinklų ir jų narių steigimu ir vertinimu. Ji gali pasiūlyti tinklams ir jų nariams naudoti konkrečias ryšių priemones. Siekiant suteikti galimybes tinklams diskutuoti techniniais ir moksliniais klausimais reikėtų rengti konferencijas ir ekspertų susitikimus;
(14)
su tinklų steigimu ir vertinimu susiję asmens duomenys turėtų būti atitinkamai tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (3);
(15)
šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2011/24/ES 16 straipsniu įsteigto Komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo sprendimu nustatomi:
a)
Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnyje nurodytų tinklų steigimo ir vertinimo kriterijai ir
b)
priemonės, kuriomis sudaromos lengvesnės sąlygos keistis informacija ir praktinėmis žiniomis, susijusiomis su Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnyje nurodytų tinklų steigimu ir vertinimu.
II SKYRIUS
EUROPOS REFERENCIJOS CENTRŲ TINKLŲ STEIGIMAS
2 straipsnis
Kvietimas teikti paraiškas dėl Europos referencijos centrų tinklo steigimo
1. Komisija per dvejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo paskelbia kvietimą teikti paraiškas dėl tinklų steigimo.
2. Bet kuri grupė, sudaryta iš bent dešimties sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, įsisteigusių bent aštuoniuose valstybėse narėse, gali iki kvietime teikti paraiškas nurodyto termino bendrai pateikti paraišką su pasiūlymu įsteigti tam tikros kompetencijos srities tinklą.
3. Paraiškos turinys nustatytas I priede.
4. Gavusi paraišką Komisija patikrina, ar tenkinamos 2 dalyje nustatytos sąlygos dėl mažiausio sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valstybių narių skaičiaus.
5. Jeigu kuri nors iš tų sąlygų netenkinama, paraiška toliau nenagrinėjama ir Komisija paprašo valstybių narių paraginti savo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus prisijungti prie pasiūlyto tinklo, kad būtų pasiektas reikalingas skaičius.
6. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis Komisija nusprendžia dėl tinkamo kitų kvietimų teikti paraiškas skelbimo laiko.
3 straipsnis
Narystės paraiškos
1. Prie paraiškos su pasiūlymu įsteigti tinklą pridedama kiekvieno atitinkamo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo narystės paraiška.
2. Narystės paraiškos turinys nustatytas II priede.
3. Prie narystės paraiškos pridedamas valstybės narės, kurioje įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas, rašytinis pareiškimas, kuriuo patvirtinama, kad jo dalyvavimas, susijęs su pasiūlymu įsteigti tinklą, atitinka valstybės narės nacionalinės teisės aktus.
4 straipsnis
Techninis paraiškų vertinimas
1. Jeigu Komisija nustato, kad 2 straipsnio 2 dalyje ir 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse išdėstyti reikalavimai įvykdyti, ji paskiria vertinimo įstaigą, kad ši įvertintų paraiškas.
2. Vertinimo įstaiga patikrina, ar:
a)
paraiškos, kurioje pateiktas pasiūlymas įsteigti tinklą, turinys atitinka šio sprendimo I priede išdėstytus reikalavimus;
b)
narystės paraiškų turinys atitinka šio sprendimo II priede išdėstytus reikalavimus;
c)
pasiūlytas tinklas atitinka reikalavimą teikti labai specializuotas sveikatos priežiūros paslaugas, nurodytas Deleguotojo sprendimo 2014/286/ES I priedo 1 punkto a papunktyje;
d)
pasiūlytas tinklas atitinka Deleguotojo sprendimo 2014/286/ES I priede išdėstytus kitus kriterijus ir sąlygas;
e)
paraišką pateikę sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai atitinka Deleguotojo sprendimo 2014/286/ES II priede išdėstytus kitus kriterijus ir sąlygas.
3. Vertinimas pagal 2 dalies d ir e punktus atliekamas, tik jeigu vertinimo įstaiga padaro išvadą, kad pasiūlymas atitinka 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytus reikalavimus.
4. Vertinimo įstaiga parengia paraiškos su pasiūlymu įsteigti tinklą ir narystės paraiškų vertinimo ataskaitą ir visas ataskaitas išsiunčia Komisijai.
5. Vertinimo įstaiga išsiunčia kiekvienam paraišką pateikusiam sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui pasiūlyto tinklo ir jo paties narystės paraiškos vertinimo ataskaitą. Sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas per du mėnesius nuo ataskaitos gavimo gali vertinimo įstaigai išsiųsti pastabas. Gavusi pastabas vertinimo įstaiga pataiso savo vertinimo ataskaitas, paaiškindama, ar dėl pastabų reikia pakeisti vertinimą.
5 straipsnis
Tinklų ir narių patvirtinimas
1. Gavusios pasiūlymo įsteigti tinklą ir pasiūlytų narių sąrašo vertinimo ataskaitą, parengtą pagal 4 straipsnį, ir patikrinusios, ar pasiektas 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas mažiausias sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valstybių narių skaičius, valstybės narės valstybių narių taryboje, numatytoje 6 straipsnyje, nusprendžia dėl pasiūlyto tinklo ir jo narių patvirtinimo.
2. Pagal 1 dalį patvirtinti pasiūlyti tinklai įsteigiami kaip Europos referencijos centrų tinklai.
3. Jeigu nepasiekiamas 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas mažiausias sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų arba valstybių narių skaičius, tinklas neįsteigiamas ir Komisija paprašo valstybių narių paraginti savo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus prisijungti prie pasiūlytų tinklų.
4. Jeigu sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas įvertinamas neigiamai, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas pats nusprendžia, ar nori pateikti savo narystės paraišką kartu su paraiškos vertinimo ataskaita valstybių narių tarybai peržiūrėti.
6 straipsnis
Valstybių narių taryba
1. Valstybės narės kviečiamos sukurti valstybių narių tarybą, kuri sprendžia, ar patvirtinti pasiūlymus dėl tinklų, narystės juose ir tinklo veiklos nutraukimo. Jeigu jų sprendimas skiriasi nuo vertinimo įstaigos vertinimo, valstybės narės nurodo to priežastį.
2. Prie valstybių narių tarybos norinčios prisijungti valstybės narės praneša Komisijai, kokia nacionalinė institucija joms atstovaus.
3. Komisijos tarnybų siūlymu valstybių narių taryba paprastąja narių balsų dauguma priima savo darbo tvarkos taisykles.
4. Darbo tvarkos taisyklėse išdėstomas valstybių narių tarybos funkcijos ir sprendimų priėmimo procesas ir nurodoma, kurie jos nariai turi teisę balsuoti dėl konkretaus tinklo patvirtinimo, kokia dauguma lemia balsavimo rezultatą ir kokios tvarkos laikytis, jeigu tarybos sprendimas skiriasi nuo pasiūlymo įsteigti tinklą ir narystės paraiškos vertinimo ataskaitos.
5. Komisija teikia valstybių narių tarybos sekretoriato paslaugas.
6. Valstybių narių taryboje esančių valstybių narių atstovų asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.
7 straipsnis
Logotipas
Kai tinklas patvirtinamas, Komisija suteikia leidimą naudoti unikalų grafinį identifikatorių (logotipą), kurį tinklas ir jo nariai naudoja tinklo organizuojamai veiklai.
8 straipsnis
Narystės esamuose tinkluose paraiškos
1. Sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas, norintis prisijungti prie esamo tinklo, pateikia narystės paraišką Komisijai.
2. Narystės paraiškos turinys nustatytas II priede.
3. Prie narystės paraiškos pridedamas valstybės narės, kurioje įsisteigęs sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas, rašytinis pareiškimas, kuriuo patvirtinama, kad jo dalyvavimas tinklo veikloje atitinka valstybės narės nacionalinės teisės aktus.
9 straipsnis
Narystės esamuose tinkluose paraiškų techninis vertinimas
1. Jeigu Komisija nustato, kad 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse išdėstyti reikalavimai įvykdyti, ji paskiria įstaigą, kad ši įvertintų narystės paraišką.
2. Vertinimo įstaiga patikrina, ar:
a)
narystės paraiškos turinys atitinka šio sprendimo II priede išdėstytus reikalavimus ir
b)
atitinkamas sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas atitinka Deleguotojo sprendimo 2014/286/ES II priede išdėstytus kriterijus ir sąlygas.
3. Vertinimas pagal 2 dalies b punktą atliekamas, tik jeigu vertinimo įstaiga padaro išvadą, kad narystės paraiška atitinka 2 dalies a punkte nurodytus reikalavimus.
4. Vertinimo įstaiga parengia vertinimo ataskaitą ir ją išsiunčia Komisijai ir paraišką pateikusiam sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui. Sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas per du mėnesius nuo ataskaitos gavimo gali vertinimo įstaigai išsiųsti pastabas. Gavusi tokias pastabas vertinimo įstaiga pataiso savo vertinimo ataskaitas, paaiškindama, ar dėl pastabų reikia pakeisti vertinimą.
10 straipsnis
Naujų narių patvirtinimas
1. Gavusi teigiamą pagal 9 straipsnį parengtą vertinimo ataskaitą valstybių narių taryba sprendžia, ar patvirtinti naują narį.
2. Jeigu sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas įvertinamas neigiamai, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas pats nusprendžia, ar nori pateikti savo narystės paraišką kartu su paraiškos vertinimo ataskaita valstybių narių tarybai peržiūrėti.
11 straipsnis
Tinklo veiklos nutraukimas
1. Tinklo veikla nutraukiama šiais atvejais:
a)
nebėra 2 straipsnio 2 dalyje nustatyto mažiausio narių skaičiaus;
b)
pagal 14 straipsnį parengiama neigiama tinklo vertinimo ataskaita;
c)
tinklo tarybos sprendimu pagal jos taisykles ir tvarką;
d)
jeigu koordinatorius per penkerius metus nuo įsteigimo arba nuo paskutinio vertinimo nepaprašo įvertinti tinklo.
2. Tinklo veiklos nutraukimą dėl 1 dalies a ir b punktuose nurodytų priežasčių turi patvirtinti 6 straipsnyje nurodyta valstybių narių taryba.
12 straipsnis
Narystės netekimas
1. Tinklo narys gali netekti narystės dėl bet kurios iš šių priežasčių:
a)
jis gali savo noru pasitraukti pagal tinklo tarybos nustatytas taisykles ir tvarką;
b)
tinklo tarybos sprendimu pagal tarybos nustatytas taisykles ir tvarką;
c)
jeigu įsisteigimo valstybė narė praneša tinklo nariui, kad jo dalyvavimas tinkle nebeatitinka nacionalinės teisės aktų;
d)
jeigu narys atsisako būtų įvertintas pagal 14 straipsnį;
e)
jeigu pagal 14 straipsnį parengiama neigiama nario įvertinimo ataskaita;
f)
jeigu tinklo, kuriame dalyvauja narys, veikla nutraukiama.
2. Atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie 1 dalies c punkte nurodyto pranešimo priežastis.
3. Tinklo taryba informuoja Komisiją 1 dalies a, b ir d punktuose nurodytais atvejais.
4. Narystės netekimą dėl 1 dalies e punkte nurodytų priežasčių turi patvirtinti 6 straipsnyje nurodyta valstybių narių taryba.
5. Bet kuriuo narystės netekimo atveju Komisija patikrina, ar tebėra 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas mažiausias sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir valstybių narių skaičius. Jeigu ne, ji paprašo tinklo per ateinančius dvejus metus rasti naujų narių arba nutraukti tinklo veiklą, praneša valstybių narių tarybai apie padėtį ir paprašo valstybių narių paraginti savo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus prisijungti prie tinklo.
6. Netekus narystės automatiškai netenkama su dalyvavimu tinkle susijusių teisių ir prievolių, įskaitant teisę naudoti logotipą.
13 straipsnis
Vertinimo vadovas
1. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais Komisija parengia išsamų vadovą dėl 4 ir 9 straipsniuose nurodyto vertinimo turinio, dokumentų ir tvarkos.
2. Vertinimo tvarka apima pareiškėjų pateiktų dokumentų patikrinimą ir auditą vietoje.
3. Pagal 4 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnio 1 dalį Komisijos paskirta įstaiga pasiūlymą įsteigti tinklą ir narystės tinkle paraiškas vertina naudodamasi vertinimo vadovu.
III SKYRIUS
EUROPOS REFERENCIJOS CENTRŲ TINKLŲ VERTINIMAS
14 straipsnis
Vertinimas
1. Visi tinklai ir jų nariai yra vertinami periodiškai, tačiau ne vėliau kaip penkeri metai po jų patvirtinimo arba paskutinio vertinimo.
2. Gavusi tinklo koordinatoriaus prašymą dėl vertinimo Komisija paskiria įstaigą, kuri įvertins tinklą ir jo narius.
3. Vertinimo įstaiga patikrina ir įvertina:
a)
ar laikomasi Deleguotojo sprendimo 2014/286/ES II priede išdėstytų kriterijų ir sąlygų;
b)
ar pasiekti Direktyvos 2011/24/ES 12 straipsnio 2 dalyje išdėstyti tikslai ir
c)
tinklo rezultatus bei veiklos įvykdymą ir kiekvieno jo nario indėlį.
4. Vertinimo įstaiga parengia tinklo vertinimo ataskaitą ir ją išsiunčia Komisijai, tinklo tarybai ir tinklo nariams.
5. Vertinimo įstaiga parengia kiekvieno tinklo nario vertinimo ataskaitą ir ją išsiunčia Komisijai ir atitinkamam nariui.
6. Koordinatorius ir tinklo nariai gali per du mėnesius nuo ataskaitos gavimo vertinimo įstaigai išsiųsti pastabas. Gavusi pastabas vertinimo įstaiga pataiso savo vertinimo ataskaitą, paaiškindama, ar dėl pastabų reikia pakeisti vertinimą.
7. Tinklo veiklos nutraukimą arba narystės netekimą dėl neigiamo įvertinimo turi patvirtinti 6 straipsnyje nurodyta valstybių narių taryba. Valstybių narių taryba, prieš atlikdama naują vertinimą, gali pasiūlyti tinklui arba atitinkamam nariui per vienus metus ištaisyti nustatytus trūkumus. Toks laikotarpis pasiūlomas konkrečiam tinklui arba tinklo nariui, jeigu tinklo taryba pateikia patobulinimo planą.
15 straipsnis
Vertinimo vadovas
1. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais Komisija parengia vadovą dėl 14 straipsnyje nurodyto tinklų ir jų narių vertinimo turinio, dokumentų ir tvarkos.
2. Vertinimo tvarka apima pateiktų dokumentų vertinimą, įskaitant savęs vertinimo ataskaitas ir auditą vietoje.
3. Pagal 14 straipsnio 2 dalį Komisijos paskirta įstaiga tinklus ir jų narius vertina naudodamasi vertinimo vadovu.
IV SKYRIUS
KEITIMASIS INFORMACIJA IR PRAKTINĖMIS ŽINIOMIS
16 straipsnis
Keitimasis informacija apie tinklų steigimą ir vertinimą
1. Komisija toliau nurodytais būdais sudaro lengvesnes sąlygas keistis informacija ir praktinėmis žiniomis, susijusiomis su tinklų steigimu ir vertinimu:
a)
viešai paskelbia bendrąją informaciją apie tinklų steigimą ir vertinimą, įskaitant informaciją apie 13 ir 15 straipsniuose nurodytus vertinimo vadovus;
b)
skelbia nuolatos atnaujinamą tinklų ir jų narių sąrašą kartu su teigiamomis tinklų vertinimo ataskaitomis ir valstybių narių tarybos sprendimus pagal jos darbo tvarkos taisykles;
c)
kai tinkama, rengia konferencijas ir ekspertų susitikimus, kuriuose tinklo nariai diskutuoja techniniai ir moksliniais klausimais;
d)
kai tinkama, tinklams teikia elektroninės žiniasklaidos ir ryšių priemones.
2. 1 dalies b punkte nurodyto sąrašo tikslais apie bet kokį tinklo koordinatoriaus pareigas einančio nario arba asmens, paskirto būti tinklo koordinatoriumi, pasikeitimą tinklo taryba praneša Komisijai.
V SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
17 straipsnis
Persvarstymas
Komisija po penkerių metų po šio įgyvendinimo sprendimo įsigaliojimo įvertina jo veikimą.
18 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja 10-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 10 d.