Input:
A BIZOTTSÁG 316/2014/EU RENDELETE
(2014. március 21.)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1965. március 2-i 19/65/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikkére,
e rendelet tervezetének közzétételét követően,
a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
(1)
A 19/65/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy rendeletet fogadjon el a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó olyan technológiaátadási (technológiatranszfer-) megállapodások és az azoknak megfelelő összehangolt magatartások egyes csoportjai tekintetében, amelyekben csak két vállalkozás vesz részt.
(2)
A 19/65/EGK rendelet alapján a Bizottság egyebek mellett elfogadta a 772/2004/EK bizottsági rendeletet (2). A 772/2004/EK rendelet meghatározza a technológiaátadási megállapodások azon csoportjait, amelyek a Bizottság álláspontja szerint általában kielégítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeket. Tekintettel e 2014. április 30-án hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve az elfogadása óta szerzett további tapasztalatokat, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása.
(3)
E rendeletnek két követelménynek kell megfelelnie: biztosítania kell a verseny eredményes védelmét és megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok követése során figyelemmel kell lenni a hatósági felügyelet és a jogszabályi keret lehetőség szerinti egyszerűsítésének szükségességére.
(4)
A technológiaátadási megállapodások technológiai jogok licenciába adására (hasznosításának engedélyezésére) vonatkoznak. Az ilyen megállapodások rendszerint növelik a gazdasági hatékonyságot és elősegítik a versenyt, mivel a kutatás-fejlesztés területén csökkenteni tudják a párhuzamosságokat, fokozottan ösztönzik az új kutatási-fejlesztési tevékenységek megkezdését, serkentik a további innovációt, megkönnyítik a technológiák elterjedését, és megteremtik a versenyt a termékpiacokon.
(5)
Annak valószínűsége, hogy az ilyen hatékonyságnövelő és versenyt elősegítő hatások felülmúlják a technológiaátadási megállapodásokban szereplő korlátozások versenyellenes hatásait, az érintett vállalkozások piaci erejének mértékétől függ, és ennélfogva attól, hogy e vállalkozások milyen mértékben szembesülnek a helyettesítő technológiákkal rendelkező vagy helyettesítő termékeket előállító vállalkozások által teremtett versenyhelyzettel.
(6)
E rendelet hatályának csak a hasznosítást engedélyező (licenciaadó) és a hasznosításba vevő (engedélyes, licenciavevő) közötti technológiaátadási megállapodásokra kell kiterjednie. Az ilyen megállapodásokra viszont akkor is ki kell terjednie a rendelet hatályának, ha a megállapodásban szereplő kikötéseket a kereskedelem egynél több szintjén kell alkalmazni, például a hasznosításba vevő adott forgalmazási rendszer felállítására való kötelezésével, és azon kötelezettségek meghatározásával, amelyeket a hasznosításba vevő köteles előírni vagy írhat elő a hasznosítási engedély (lincenc) alapján előállított termékek viszonteladóival szemben. Ugyanakkor az ilyen feltételeknek és kötelezettségeknek meg kell felelniük a 330/2010/EU bizottsági rendeletben (3) meghatározott, szállítási és forgalmazási megállapodásokra alkalmazandó versenyszabályoknak. A hasznosításba vevő és a szerződés szerinti termékek vevői közötti szállítási és forgalmazási megállapodások nem mentesíthetők e rendelettel.
(7)
E rendeletet csak azokra a megállapodásokra indokolt alkalmazni, amelyekben a hasznosítást engedélyező a hasznosításba vevő, illetve annak egy vagy több alvállalkozója számára áruk vagy szolgáltatások előállítása céljából megengedi a licenc tárgyát képező technológiai jogok hasznosítását, esetleg a hasznosításba vevő, illetve annak alvállalkozója vagy alvállalkozói által végzett további kutatást-fejlesztést követően. Nem indokolt alkalmazni az olyan kutatási-fejlesztési megállapodásokkal kapcsolatos licenc adására, amelyek az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (4) hatálya alá tartoznak, sem az olyan szakosítási megállapodásokkal kapcsolatos licenc adására, amelyek az 1218/2010/EU bizottsági rendelet (5) hatálya alá tartoznak. Emellett nem indokolt alkalmazni azokra a megállapodásokra, amelyek célja pusztán szoftverekhez kapcsolódó szerzői jogokkal védett termékek többszörözése és terjesztése, mivel az ilyen megállapodások nem gyártási technológia licenciába adására vonatkoznak, hanem inkább a forgalmazási megállapodásokhoz állnak közel. A rendeletet továbbá nem indokolt alkalmazni a közös technológiai bázis létrehozására irányuló hasznosítási megállapodásokra (licenciaszerződésekre), azaz a technológiaegyesítési megállapodásokra, amelyek célja a technológiák harmadik felek számára történő licenciába adása, sem az olyan megállapodásokra, amelyek keretében az egyesített technológiát harmadik felek számára licenciába adják.
(8)
A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelettel történő alkalmazásához nem szükséges azon technológiaátadási megállapodások meghatározása, amelyek a 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozhatnak. A megállapodások a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése szerinti egyedi értékelése során számos tényezőt figyelembe kell venni, különös tekintettel az érintett technológia- és termékpiacok struktúrájára és dinamikájára.
(9)
Az e rendelettel létrehozott csoportmentességi kedvezményt azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy kielégítik a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének feltételeit. A technológiaátadás előnyeinek és célkitűzéseinek megvalósítása érdekében e rendelet hatályának nemcsak önmagában a technológia átruházására indokolt kiterjednie, hanem a technológiaátadási megállapodások más rendelkezéseire is annyiban, amennyiben e rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak a szerződés szerinti termékek előállításához vagy értékesítéséhez.
(10)
Versenytársak közötti technológiaátadási megállapodások esetében - amennyiben a felek együttes érintett piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot, és a megállapodások nem tartalmaznak súlyosan versenyellenes korlátozásokat - vélelmezhető, hogy ezek általában a termelés vagy a forgalmazás javulását eredményezik, és lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből.
(11)
Nem versenytársak közötti technológiaátadási megállapodások esetében - amennyiben az egyes felek által az érintett piacokon külön-külön birtokolt piaci részesedés nem haladja meg a 30 %-ot, és a megállapodások nem tartalmaznak súlyosan versenyellenes korlátozásokat - vélelmezhető, hogy ezek általában a termelés vagy a forgalmazás javulását eredményezik, és lehetővé teszik a fogyasztók méltányos részesedését a belőlük eredő előnyből.
(12)
Ha a megjelölt piaci részesedési határértéket egy vagy több termék- vagy technológiapiacon túllépik, a csoportmentesség nem alkalmazandó az adott érintett piacok tekintetében létrejött megállapodásra.
(13)
Nem vélelmezhető, hogy az e piaci részesedési határértékek feletti technológiaátadási megállapodások mindenképpen a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Például a nem versenytárs vállalkozások közötti kizárólagos hasznosítási megállapodás gyakran nem tartozik a 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá. Nem vélelmezhető az sem, hogy a 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó technológiaátadási megállapodások e piaci részesedési határértékek felett nem felelnek meg a mentesülés feltételeinek. Az sem vélelmezhető azonban, hogy általában olyan jellegű és mértékű objektív előnyökkel járnak, amelyek ellentételezik a versenyre gyakorolt hátrányos hatásaikat.
(14)
E rendelet nem mentesítheti az olyan technológiaátadási megállapodásokat, amelyek a termelés vagy a forgalmazás javításához nem nélkülözhetetlen korlátozásokat tartalmaznak. Különösen ki kell zárni az e rendelet nyújtotta csoportmentességi kedvezményből - az érintett vállalkozások piaci részesedésétől függetlenül - az olyan technológiaátadási megállapodásokat, amelyek bizonyos, súlyosan versenyellenes korlátozásokat tartalmaznak, mint amilyen például a harmadik felekkel szemben érvényesítendő árak rögzítése. Az ilyen különösen súlyos korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat teljes egészükben ki kell zárni a csoportmentességi kedvezményből.
(15)
Az innovációra ösztönzésnek és a szellemitulajdon-jogok megfelelő alkalmazásának védelme érdekében bizonyos korlátozásokat ki kell zárni a csoportmentesség kedvezményéből. Különösen ki kell zárni bizonyos viszontlicencia-adási kötelezettségeket és megnemtámadási kikötéseket. Amennyiben a hasznosítási megállapodásban ilyen korlátozás szerepel, csak a szóban forgó korlátozást kell kizárni a csoportmentességi kedvezményből.
(16)
A piaci részesedési határértékek, a súlyosan versenyellenes korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodások mentességből való kizárása, valamint az ezen rendelet értelmében nem mentesülő korlátozások általában biztosítják azt, hogy a csoportmentességben részesülő megállapodások ne nyújtsanak lehetőséget arra, hogy a megállapodásban részes vállalkozások az érintett termékek jelentős része tekintetében kizárják a versenyt.
(17)
A Bizottság az 1/2003/EK tanácsi rendelet (6) 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt, amennyiben egy egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó megállapodás olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével. Ez különösen akkor fordulhat elő, ha csökken az innovációra ösztönzés, vagy akadályozott a piacra jutás.
(18)
Az adott tagállam versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerint visszavonhatja az e rendelet által nyújtott előnyöket az adott tagállam területe vagy annak egy része tekintetében, amennyiben egy egyedi esetben az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó megállapodás a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatással jár az érintett tagállam területén vagy annak az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkező részén.
(19)
A technológiaátadási megállapodások hasonló korlátozó hatásokat kiváltó, és egy adott piac több mint 50 %-ára kiterjedő párhuzamos hálózatai feletti felügyelet megerősítése érdekében a Bizottság e rendeletet - rendelettel - alkalmazhatatlannak nyilváníthatja az adott piac vonatkozásában meghatározott korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodásokra, ilyen módon helyreállítva a Szerződés 101. cikkének az ilyen megállapodásokra történő teljes körű alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) „megállapodás”: megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés vagy összehangolt magatartás;
b) „technológiai jogok”: know-how, valamint a következő jogok vagy azok kombinációja, ideértve az e jogok létesítésére, illetve nyilvántartásba vételére irányuló kérelmeket:
i.
szabadalmak;
ii.
használati minták;
iii.
formatervezési mintaoltalmi jogok;
iv.
mikroelektronikai félvezetők topográfiái;
v.
a gyógyszerek, illetve más olyan termékek kiegészítő oltalmi tanúsítványai, amelyekre ilyen tanúsítvány szerezhető;
vi.
növényfajta-oltalmak; valamint
vii.
szoftverekhez kapcsolódó szerzői jogok;
c) „technológiaátadási megállapodás”:
i.
két vállalkozás közötti, technológiai jogok licenciába adásáról (hasznosításának engedélyezéséről) szóló megállapodás, amelynek célja szerződés szerinti termékeknek a hasznosításba vevő (engedélyes), illetve annak alvállalkozója vagy alvállalkozói által történő előállítása;
ii.
a technológiai jogoknak két vállalkozás közötti, a szerződés szerinti termékek előállítása végett történő átruházása, amennyiben a technológia hasznosításából fakadó kockázat egy része az átruházónál marad;
d) „kölcsönös megállapodás”: olyan technológiaátadási megállapodás, ahol két vállalkozás egyazon szerződés vagy különálló szerződések útján technológiai jogokra vonatkozó licencet (hasznosítási engedélyt) ad egymásnak, és ahol ezek a licencek versengő technológiákra vonatkoznak, vagy versengő termékek előállítására használhatók fel;
e) „nem kölcsönös megállapodás”: olyan technológiaátadási megállapodás, ahol az egyik vállalkozás a másik vállalkozás részére technológiai jogokra vonatkozó licencet ad, vagy ahol két vállalkozás úgy ad egymásnak ilyen licencet, hogy ezek a licencek nem versengő technológiákra vonatkoznak, és nem használhatók fel versengő termékek előállítására;
f) „termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső árukat és szolgáltatásokat, valamint a végső árukat és szolgáltatásokat;
g) „szerződés szerinti termék”: közvetlenül vagy közvetve a licenc tárgyát képező technológiai jogok alapján előállított termék;
h) „szellemitulajdon-jogok”: iparjogvédelmi jogok - így különösen szabadalmak és védjegyek -, valamint szerzői jogok és szomszédos jogok;
i) „know-how”: tapasztalatból és kísérletezésből származó gyakorlati ismeretek, amelyek
i.
titkosak, azaz nem közismertek vagy könnyen hozzáférhetők;
ii.
lényegesek, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához fontosak és hasznosak; valamint
iii.
azonosítottak, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének;
j) „érintett termékpiac”: a szerződés szerinti termékek és azok helyettesítőinek piaca, vagyis mindazon termékek piaca, amelyeket a vevő e termékek jellemzői, ára és rendeltetése alapján a szerződés szerinti termékekkel felcserélhetőnek vagy azok helyettesítésére alkalmasnak tekint;
k) „érintett technológiapiac”: a licenc tárgyát képező technológiai jogok és azok helyettesítőinek piaca, vagyis mindazon technológiai jogok piaca, amelyeket a hasznosításba vevő a technológiai jogok jellemzői, jogdíjai és rendeltetése alapján a licenc tárgyát képező technológiai jogokkal felcserélhetőnek vagy annak helyettesítésére alkalmasnak tekint;
l) „érintett földrajzi piac”: az a terület, ahol az érintett vállalkozások termékeket értékesítenek és vásárolnak vagy technológiai jogok licenciába adásával foglalkoznak, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek;
m) „érintett piac”: az érintett termék- vagy technológiapiac és az érintett földrajzi piac kombinációja;
n) „versenytárs vállalkozások”: azok a vállalkozások, amelyek az érintett piacon versenyeznek, azaz:
i.
azon érintett piacon jelen lévő versenytárs vállalkozások, ahol a technológiai jogokat licenciába adják, vagyis olyan vállalkozások, amelyek versengő technológiai jogokat adnak licenciába (tényleges versenytársak az érintett piacon);
ii.
a szerződés szerinti termékek érintett piacán jelen lévő olyan versenytárs vállalkozások, amelyek technológiaátadási megállapodás hiányában tevékenységet folytatnak a szerződés szerinti termékek érintett piacán, illetve piacain (tényleges versenytársak az érintett piacon), vagy amelyek technológiaátadási megállapodás hiányában, a relatív árak kismértékű és tartós növekedésére reagálva valószínűleg reális megfontolások alapján - és nem pusztán elméleti lehetőségként - rövid időn belül vállalnák a szükséges többletberuházást vagy egyéb szükséges átállási költségeket annak érdekében, hogy beléphessenek az érintett piac(ok)ra (potenciális versenytársak az érintett piacon);
o) „szelektív forgalmazási rendszer”: olyan forgalmazási rendszer, amelyben a hasznosítást engedélyező vállalja, hogy a szerződés szerinti termékek előállítására vonatkozó közvetlen vagy közvetett licencet csak meghatározott kritériumok alapján kiválasztott hasznosításba vevőknek ad, és ezek a hasznosításba vevők vállalják, hogy a szerződés szerinti termékeket nem szerződéses forgalmazók számára nem értékesítik a rendszert működtető hasznosítást engedélyező által magának fenntartott területen belül;
p) „kizárólagos licenc”: olyan licenc, amelynél - általában, vagy egy adott felhasználási célra, vagy egy adott területen belül - a licenc tárgyát képező technológiai jogok alapján maga a hasznosítást engedélyező nem végezhet előállítást, és e jogokat nem adhatja licenciába harmadik felek részére;
q) „kizárólagos terület”: olyan terület, amelyen egyetlen vállalkozás végezheti a szerződés szerinti termékek előállítását, ahol azonban egy másik hasznosításba vevőnek is engedélyezhető az előállítás a szóban forgó területen kizárólag egy adott vevő számára, feltéve, hogy e második licenc megadása azzal a céllal történt, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak az adott vevő részére;
r) „kizárólagos vevői csoport”: olyan vevői csoport, amely számára csak a technológiaátadási megállapodásban részes egyik fél végezheti a licenc tárgyát képező technológiával előállított, szerződés szerinti termékek aktív értékesítését.
(2) E rendelet alkalmazásában a „vállalkozás”, „hasznosítást engedélyező” és „hasznosításba vevő” fogalmán a megfelelő kapcsolt vállalkozásokat is érteni kell.
„Kapcsolt vállalkozások”:
a)
olyan vállalkozások, amelyekben a technológiaátadási megállapodásban részes egyik fél közvetlenül vagy közvetve:
i.
a szavazati jogok több mint felével rendelkezik; vagy
ii.
jogosult a felügyelőbizottság, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy
iii.
jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;
b)
olyan vállalkozások, amelyek a technológiaátadási megállapodásban részes felek közül valamelyik tekintetében közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkeznek;
c)
olyan vállalkozások, amelyekben a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;
d)
olyan vállalkozások, amelyekben a technológiaátadási megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett egy vagy több vállalkozással együttesen, vagy ez utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel;
e)
olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel együttesen rendelkeznek:
i.
a technológiaátadási megállapodásban részes felek, vagy azoknak az a)-d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy
ii.
a technológiaátadási megállapodásban részes egy vagy több fél, vagy azoknak az a)-d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása, és egy vagy több harmadik fél.
2. cikk
Mentesség
(1) A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján, és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a technológiaátadási megállapodásokra.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben a technológiaátadási megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak. A mentesség arra az időszakra alkalmazandó, ameddig a licenciába adott technológiai jogok le nem járnak, meg nem szűnnek, vagy ameddig azokat meg nem semmisítik, illetve ameddig a know-how titokban marad. Ha azonban a know-how a hasznosításba vevő cselekménye nyomán válik közismertté, a mentesség a megállapodás időtartamára alkalmazandó.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt mentesség alkalmazandó a technológiaátadási megállapodások azon rendelkezéseire is, amelyek termékeknek a hasznosításba vevő általi megvásárlásával, vagy egyéb szellemitulajdon-jogok vagy know-how hasznosításba vevő részére történő licenciába adásával vagy átruházásával kapcsolatosak, annyiban, amennyiben e rendelkezések közvetlenül kapcsolódnak a szerződés szerinti termékek előállításához vagy értékesítéséhez.
3. cikk
Piaci részesedési határértékek
(1) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások versenytárs vállalkozások, úgy a 2. cikkben foglalt mentesség feltétele, hogy az érintett piac(ok)on a felek együttes piaci részesedése ne haladja meg a 20 %-ot.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások nem versenytárs vállalkozások, úgy a 2. cikkben foglalt mentesség feltétele, hogy az érintett piac(ok)on egyik fél piaci részesedése se haladja meg a 30 %-ot.
4. cikk
Különösen súlyos korlátozások
(1) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások versenytárs vállalkozások, a 2. cikkben foglalt mentesség nem alkalmazható azokra a megállapodásokra, amelyek célja közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen a következők bármelyike:
a)
valamely fél azon képességének korlátozása, hogy termékek harmadik felek számára történő értékesítése során meghatározza saját árait;
b)
a kibocsátás korlátozása, kivéve a szerződés szerinti termék kibocsátására vonatkozó azon korlátozásokat, amelyeket nem kölcsönös megállapodás keretében írnak elő a hasznosításba vevő számára, vagy amelyeket kölcsönös megállapodás keretében csak a hasznosításba vevők egyike számára írnak elő;
c)
a piacok vagy a vevők felosztása, kivéve az alábbi eseteket:
i.
nem kölcsönös megállapodás keretében a hasznosítást engedélyező, illetve a hasznosításba vevő arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a licenc tárgyát képező technológiai jogok alapján ne állítson elő terméket a másik fél részére fenntartott kizárólagos területen, vagy hogy ne végezzen aktív és/vagy passzív értékesítést a másik fél részére fenntartott kizárólagos területre vagy kizárólagos vevői csoport részére;
ii.
nem kölcsönös megállapodásban előírt korlátozás, amelynek értelmében a hasznosításba vevő nem végezhet aktív értékesítést a hasznosítást engedélyező által valamely másik hasznosításba vevő számára kijelölt kizárólagos területre vagy kizárólagos vevői csoport részére, feltéve, hogy ez a másik hasznosításba vevő a saját hasznosítási megállapodása (licenciaszerződése) megkötésének idején nem volt a hasznosítást engedélyező versenytárs vállalkozása;
iii.
a hasznosításba vevő arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a szerződés szerinti termékeket csak saját használatra állítsa elő, feltéve, hogy a hasznosításba vevő nincs korlátozva a szerződés szerinti termékeknek saját termékei pótalkatrészeként való aktív és passzív értékesítése tekintetében;
iv.
nem kölcsönös megállapodás keretében a hasznosításba vevő arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a szerződés szerinti termékeket csak egy adott vevő számára állítsa elő, amennyiben a licenc megadása azzal a céllal történt, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak az adott vevő részére;
d)
a hasznosításba vevő azon képességének korlátozása, hogy a saját technológiai jogait hasznosítsa, vagy a megállapodásban részes bármely fél azon képességének korlátozása, hogy kutatást-fejlesztést végezzen, kivéve, ha ez utóbbi korlátozás a licenc tárgyát képező know-how harmadik felek számára való feltárásának megakadályozása érdekében nélkülözhetetlen.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások nem versenytárs vállalkozások, úgy a 2. cikkben foglalt mentesség nem alkalmazható azokra a megállapodásokra, amelyek célja közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen a következők bármelyike:
a)
valamely fél azon képességének korlátozása, hogy termékek harmadik fél számára történő értékesítése során meghatározza saját árait; azon lehetőség sérelme nélkül, hogy legmagasabb eladási ár meghatározható, illetve ajánlott eladási árra is tehető javaslat, feltéve, hogy ezek az árak nem válnak - valamelyik fél nyomására vagy ösztönzésére - ténylegesen rögzített, illetve minimum eladási árrá;
b)
azon terület korlátozása, amelyre, vagy azon vevők korlátozása, akiknek a hasznosításba vevő passzívan értékesítheti a szerződés szerinti termékeket, kivéve az alábbiakat:
i.
valamely, a hasznosítást engedélyező részére fenntartott kizárólagos területre vagy kizárólagos vevői csoport részére történő passzív értékesítés korlátozása;
ii.
a szerződés szerinti termékek kizárólag saját használatra történő előállításának kötelezettsége, feltéve, hogy a hasznosításba vevő nincs korlátozva a szerződés szerinti termékeknek saját termékei pótalkatrészeként való aktív és passzív értékesítése tekintetében;
iii.
a szerződés szerinti termékeknek csak egy meghatározott vevő részére történő előállítására vonatkozó kötelezettség, amennyiben a licenc adása azzal a céllal történt, hogy alternatív beszerzési forrást biztosítsanak az adott vevő részére;
iv.
a nagykereskedelmi szinten működő hasznosításba vevő által a végfelhasználók részére történő értékesítés korlátozása;
v.
szelektív forgalmazási rendszer tagjai által nem szerződéses forgalmazók részére történő értékesítés korlátozása;
c)
az olyan hasznosításba vevő által a végfelhasználók számára történő aktív vagy passzív értékesítés korlátozása, aki szelektív forgalmazási rendszer tagja és kiskereskedelmi szinten működik, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy megtiltható a rendszer valamely tagja részére az, hogy nem szerződéses telephelyről végezze tevékenységét.
(3) Amennyiben a megállapodásban részes vállalkozások a megállapodás megkötésekor nem versenytárs vállalkozások, de később azzá válnak, a megállapodás teljes időtartamára az (1) bekezdés helyett a (2) bekezdést kell alkalmazni, kivéve, ha a megállapodást a későbbiek során valamely lényeges vonatkozásban módosítják. Lényeges módosításnak minősül az is, ha a felek versengő technológiai jogokra vonatkozó új technológiaátadási megállapodást kötnek.
5. cikk
Nem mentesülő korlátozások
(1) A 2. cikkben foglalt mentesség nem alkalmazható a technológiaátadási megállapodásban szereplő következő kötelezettségekre:
a)
a hasznosításba vevő bármely, arra vonatkozó közvetlen vagy közvetett kötelezettsége, hogy a licenc tárgyát képező technológián végzett saját fejlesztéseinek vagy általa kialakított új alkalmazásainak egy része vagy egésze tekintetében kizárólagos licencet vagy jogokat adjon a hasznosítást engedélyezőnek, vagy a hasznosítást engedélyező által kijelölt harmadik félnek;
b)
valamelyik fél arra vonatkozó közvetlen vagy közvetett kötelezettsége, hogy nem támadja meg azon szellemitulajdon-jogok érvényességét, amelyekkel másik fél az Unión belül rendelkezik, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy kizárólagos licenc esetében kiköthető a technológiaátadási megállapodás felmondhatósága arra az esetre, ha a hasznosításba vevő megtámadja a licenc tárgyát képező technológiai jogok bármelyikének érvényességét.
(2) Amennyiben a megállapodásban részes felek nem versenytárs vállalkozások, úgy a 2. cikkben foglalt mentesség nem alkalmazható semmilyen közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amely korlátozza a hasznosításba vevőt saját technológiai jogai hasznosításában, vagy korlátozza a megállapodásban részes bármely felet kutatás-fejlesztés végzésében, kivéve, ha ez utóbbi korlátozás nélkülözhetetlen a licenc tárgyát képező know-how harmadik felek előtti feltárásának megakadályozása érdekében.
6. cikk
Visszavonás egyedi esetekben
(1) A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt, amennyiben egy egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelet 2. cikke szerinti mentesség hatálya alá tartozó technológiaátadási megállapodás olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével és különösen akkor, ha:
a)
korlátozott a harmadik felek technológiáinak a piacra jutása, például az olyan hasonló korlátozó megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott hatása miatt, amelyek a hasznosításba vevők számára megtiltják harmadik felek technológiáinak használatát;
b)
korlátozott a potenciális hasznosításba vevők piacra jutása, például az olyan hasonló korlátozó megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott hatása miatt, amelyek a hasznosítást engedélyezők számára megtiltják az egyéb hasznosításba vevők részére történő licencadást, vagy amiatt, hogy a vonatkozó technológiai jogokat licenciába adó egyetlen technológiatulajdonos olyan hasznosításba vevővel köt kizárólagos hasznosítási megállapodást, aki helyettesíthető technológiai jogok alapján már aktív a termékpiacon.
(2) Amennyiben egy egyedi esetben az e rendelet 2. cikke szerinti mentesség hatálya alá tartozó technológiaátadási megállapodás a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatással jár egy tagállam területén vagy annak az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkező részén, az adott tagállam versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján, e cikk (1) bekezdésében foglaltakkal azonos körülmények mellett visszavonhatja az e rendelet nyújtotta előnyöket az adott terület tekintetében.
7. cikk
E rendelet alkalmazásának mellőzése
(1) A 19/65/EGK rendelet 1a. cikke értelmében a Bizottság rendelettel megállapíthatja, hogy amennyiben a hasonló technológiaátadási megállapodások párhuzamos hálózatai egy érintett piac több mint 50 %-át lefedik, e rendelet nem alkalmazható az e piac vonatkozásában meghatározott korlátozásokat tartalmazó technológiaátadási megállapodásokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelet legkorábban az elfogadása után hat hónappal válhat alkalmazandóvá.
8. cikk
A piaci részesedési határértékek alkalmazása
A 3. cikkben előírt piaci részesedési határértékek alkalmazására a következő szabályok vonatkoznak:
a)
a piaci részesedést a piaci eladások értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani, ha a piaci eladási értékről nem áll rendelkezésre adat, más megbízható piaci információn, így például a piaci eladások mennyiségére vonatkozó adatokon alapuló becsléseket is fel lehet használni az érintett vállalkozás piaci részesedésének megállapítására;
b)
a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani;
c)
az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjában felsorolt jogokkal, illetve hatáskörökkel rendelkező vállalkozások között egyenlő arányban kell felosztani;
d)
a hasznosítást engedélyezőnek a licenc tárgyát képező technológiai jogok tekintetében az érintett piacon (vagyis a termékpiacon és a földrajzi piacon) fennálló piaci részesedését mind a termék, mind pedig a földrajzi terület vonatkozásában a licenc tárgyát képező technológiai jogoknak a szerződés szerinti termékek érintett értékesítési piacán, illetve piacain való jelenléte - vagyis a licanciaadó és annak hasznosításba vevői által előállított szerződés szerinti termékekre vonatkozó értékesítési adatok együttes értéke - alapján kell kiszámítani;
e)
ha a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett piaci részesedés kezdetben nem haladja meg a 20 %-ot, illetve 30 %-ot, de később e szintek fölé emelkedik, akkor a 2. cikkben meghatározott mentesség továbbra is fennáll a 20 %-os vagy a 30 %-os határérték első átlépésének évét követő két egymás utáni naptári évben.
9. cikk
Kapcsolat más csoportmentességi rendeletekkel
E rendelet nem alkalmazható az 1217/2010/EU rendelet hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodásokban vagy az 1218/2010/EU rendelet hatálya alá tartozó szakosítási megállapodásokban található, hasznosításra vonatkozó kikötésekre (licenciakikötések).
10. cikk
Átmeneti időszak
A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tilalom 2014. május 1. és 2015. április 30. között nem alkalmazható azokra a megállapodásokra, amelyek 2014. április 30-án már hatályban voltak, és amelyek ugyan nem felelnek meg az e rendeletben meghatározott mentességi feltételeknek, de 2014. április 30-án megfeleltek a 772/2004/EK rendeletben meghatározott mentességi feltételeknek.
11. cikk
Időbeli hatály
Ez a rendelet 2014. május 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet 2026. április 30-án hatályát veszti.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2014. március 21-én.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 788/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2013 година
за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),
като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
(2)
Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2013 година.


Input:
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 742/2014
оd 8. srpnja 2014.
o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),
uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,
budući da:
(1)
Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.
(2)
Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.


Input:
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1185/2014 DER KOMMISSION
vom 3. November 2014
zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der für bestimmtes Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EU) Nr. 1308/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 17. Dezember 2013 über eine gemeinsame Marktorganisation für landwirtschaftliche Erzeugnisse und zur Aufhebung der Verordnungen (EWG) Nr. 922/72, (EWG) Nr. 234/79, (EG) Nr. 1037/2001 und (EG) Nr. 1234/2007 (1),
gestützt auf die Durchführungsverordnung (EU) Nr. 543/2011 der Kommission vom 7. Juni 2011 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 1234/2007 des Rates für die Sektoren Obst und Gemüse und Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (2), insbesondere auf Artikel 136 Absatz 1,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 543/2011 für die in ihrem Anhang XVI Teil A aufgeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt.
(2)
Gemäß Artikel 136 Absatz 1 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 543/2011 wird der pauschale Einfuhrwert an jedem Arbeitstag unter Berücksichtigung variabler Tageswerte berechnet. Die vorliegende Verordnung sollte daher am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft treten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die in Artikel 136 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 543/2011 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind im Anhang der vorliegenden Verordnung festgesetzt.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 3. November 2014


Input:
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 613/2014
оd 3. lipnja 2014.
o odobrenju manje izmjene specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pagnotta del Dittaino (ZOI))
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 53. stavak 2. drugi podstavak,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Pagnotta di Dittaino”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 516/2009 (2).
(2)
Zahtjev se podnosi radi izmjene specifikacije kako bi sadržavala podrobnije informacije o načinu proizvodnje i radi ažuriranja pravne upute.
(3)
Komisija je ispitala tu izmjenu i utvrdila da je opravdana. Budući da je izmjena manja u smislu članka 53. stavka 2. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je može odobriti bez primjene postupka utvrđenog u člancima 50. do 52. te Uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Specifikacija za zaštićenu oznaku izvornosti „Pagnotta del Dittaino” mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Pročišćeni jedinstveni dokument u kojem se navode glavne točke specifikacije nalazi se u Prilogu II. ovoj Uredbi.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. lipnja 2014.


Input:
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1263/2014
z dne 26. novembra 2014
o začasni izredni pomoči proizvajalcem mleka v Estoniji, Latviji in Litvi
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Ruska vlada je 7. avgusta 2014 uvedla prepoved uvoza nekaterih proizvodov, vključno z mlečnimi proizvodi, iz Unije v Rusijo. Prepoved je še posebej prizadela sektor mleka in mlečnih izdelkov Estonije, Latvije in Litve, ki so posebej odvisne od izvoza v Rusijo. Leta 2013 so navedene tri države članice več kot 15 % svoje pridelave mleka izvozile v Rusijo, izvoz iz navedenih držav članic v Rusijo pa je predstavljal več kot 60 % njihovega skupnega izvoza mlečnih proizvodov v tretje države.
(2)
Odkupne cene mleka so avgusta in septembra v Estoniji, Latviji in Litvi strmo padle, medtem ko je povprečna odkupna cena mleka v Uniji ostala sorazmerno stabilna. V primerjavi z lanskim letom so bile v septembru odkupne cene mleka v Estoniji in Latviji 26-27 % nižje, v Litvi pa 33 % nižje, medtem ko so bile povprečne odkupne cene mleka v Uniji nižje le za okoli 5 %. Cene mleka v teh treh baltskih državah so najbliže intervencijskim ravnem v Uniji.
(3)
Padec odkupnih cen mleka na nevzdržne ravni predstavlja nevarnost za sektor proizvodnje mleka v treh baltskih državah, ki so bile v letu 2014 na dobri poti do utrditve trajnostnega položaja na trgu. Poleg tega so bili mlečni proizvodi, proizvedeni v baltskih državah, v veliki meri odvisni od potreb in okusa ruskega trga. Potreben je čas, da se za ta sektor najdejo novi trgi ali da se proizvodnja v tem sektorju preusmeri v nove proizvode, ki bi lahko zadostili povpraševanju.
(4)
Sektor mleka in mlečnih proizvodov v treh baltskih državah članicah je večinoma usmerjen v proizvode, ki niso maslo in posneto mleko v prahu, zato navedena proizvoda nista predmet javne intervencije in pomoči za zasebno skladiščenje.
(5)
Da bi se učinkovito in uspešno odpravile obstoječe motnje na trgu, ki jih je povzročil znaten padec cen, je zato primerno dodeliti pomoč trem baltskim državam članicam v obliki enkratnih finančnih sredstev za pomoč proizvajalcem mleka, ki so prizadeti zaradi ruske prepovedi uvoza in se posledično soočajo z likvidnostnimi težavami.
(6)
Finančna sredstva, ki so na voljo vsaki posamezni državi članici, bi bilo treba izračunati na podlagi proizvodnje mleka v letih 2013 in 2014 v okviru nacionalnih kvot. Za zagotovitev, da bo pomoč dosegla tiste proizvajalce, ki jih je prizadela prepoved, in zaradi omejenih proračunskih sredstev bi morale zadevne države članice nacionalni znesek razdeliti na podlagi objektivnih meril in na nediskriminatoren način, pri čemer bi morale preprečiti kakršne koli motnje trga in izkrivljanje konkurence.
(7)
Glede na to, da bodo finančna sredstva, dodeljena vsaki izmed zadevnih držav članic, nadomestila samo omejen del dejanske izgube proizvajalcev mleka, bi bilo treba zadevnim državam članicam dovoliti, da proizvajalcem mleka dodelijo dodatno podporo, in sicer pod enakimi pogoji objektivnosti, nediskriminacije in neizkrivljanja konkurence.
(8)
Ker so bila finančna sredstva za vsako državo članico določena v eurih, je zaradi zagotavljanja enotne in hkratne uporabe treba določiti datum za pretvorbo zneska, dodeljenega Litvi, v njeno nacionalno valuto. Zato je ustrezno, da se določi operativni dogodek za menjalni tečaj v skladu s členom 106 Uredbe (EU) št. 1306/2013. Glede na načelo iz člena 106(2)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013 in merila, določena v členu 106(5)(c) navedene uredbe, mora operativni dogodek biti datum začetka veljavnosti te uredbe.
(9)
Pomoč iz te uredbe se šteje za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
(10)
Iz proračunskih razlogov bi Unija morala financirati izdatke, ki jih imajo zadevne države članice v zvezi s finančno pomočjo proizvajalcem mleka, le v primerih, v katerih se takšna plačila izvršijo v določenem roku.
(11)
Za zagotovitev preglednosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so jim na voljo, bi morale države članice Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje pomoči, ter določbe, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence.
(12)
Za zagotovitev, da proizvajalci mleka čim prej prejmejo pomoč, morajo biti zadevne države članice sposobne nemudoma začeti izvajati to uredbo. Zato bi ta uredba morala začeti veljati tretji dan po njeni objavi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Pomoč Unije v skupni višini 28 661 259 EUR je na razpolago za Estonijo, Latvijo in Litvo, da se zagotovi usmerjena podpora proizvajalcem mleka, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza proizvodov iz Unije.
Estonija, Latvija in Litva zneske, ki so jim na voljo, uporabijo, kakor je navedeno v Prilogi, na podlagi objektivnih in nediskriminacijskih meril, pod pogojem, da plačila ne povzročajo izkrivljanja konkurence. V ta namen zadevne države članice upoštevajo obseg posledic ruske prepovedi uvoza za zadevne proizvajalce.
Estonija, Latvija in Litva navedena plačila izvedejo najpozneje 30. aprila 2015.
2. V zvezi z Litvo je operativni dogodek za menjalni tečaj glede zneskov iz Priloge datum začetka veljavnosti te uredbe.
Člen 2
Estonija, Latvija in Litva lahko dodelijo dodatno pomoč proizvajalcem mleka, ki prejemajo pomoč iz člena 1, in sicer največ do zneska, ki je enak znesku, ki jim pripada v skladu s Prilogo, ter pod enakimi pogoji objektivnosti, nediskriminacije in neizkrivljanja konkurence.
Estonija, Latvija in Litva dodatno pomoč izplačajo najpozneje do 30. aprila 2015.
Člen 3
Estonija, Latvija in Litva Komisijo uradno obvestijo o naslednjem:
(a)
brez odlašanja in najpozneje 31. marca 2015 o objektivnih merilih, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence;
(b)
najpozneje 30. junija 2015 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti prejemnikov pomoči.
Člen 4
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. novembra 2014


Input:
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 372/2014
оd 9. travnja 2014.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 u pogledu računanja određenih rokova, rješavanja pritužbi i označivanja i zaštite povjerljivih informacija
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1), a posebno njezin članak 27.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,
budući da:
(1)
U kontekstu modernizacije pravila o državnim potporama kojom se želi podržati provedba strategije za rast Europa 2020. i konsolidacija proračuna (2), Uredba (EZ) br. 659/1999 izmijenjena je Uredbom (EU) br. 734/2013 (3) u cilju poboljšanja učinkovitosti kontrole državnih potpora. Tom se izmjenom posebice rješavanje pritužbi od strane Komisije nastojalo učiniti učinkovitijim i Komisiji dati ovlasti da zatraži informacije izravno od sudionika na tržištu i provodi istrage u sektorima gospodarstva i u području instrumenata pomoći.
(2)
U svjetlu tih izmjena, potrebno je odrediti događaje koji označuju početak za računanje rokova u kontekstu zahtjeva za dostavljanje informacija koji se upućuju trećim stranama u skladu s Uredbom (EZ) br. 659/1999.
(3)
Komisija može na vlastitu inicijativu ispitati informacije o nezakonitoj potpori iz bilo kojeg izvora kako bi ocijenila sukladnost s člancima 107. i 108. Ugovora. U tom kontekstu, pritužbe su ključni izvor informacija za otkrivanje kršenja pravila o državnim potporama. Važno je stoga definirati jasne i učinkovite postupke za rješavanje pritužbi koje su podnesene Komisiji.
(4)
U skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 659/1999, samo zainteresirane strane mogu podnijeti pritužbe kako bi obavijestile Komisiju o svakoj navodnoj nezakonitoj potpori ili zlouporabi potpore. U tu svrhu, od fizičkih i pravnih osoba koje podnose pritužbe moralo bi se tražiti da dokažu da su zainteresirane strane u smislu članka 1. točke (h) Uredbe (EZ) br. 659/1999.
(5)
Kako bi se postupak rješavanja pritužbi pojednostavnio i istodobno povećala transparentnost i pravna sigurnost, primjereno je definirati informacije koje podnositelji pritužbi trebaju dostaviti Komisiji. Kako bi se osiguralo da Komisija dobije sve mjerodavne informacije povezane s navodnom nezakonitom potporom ili zlouporabom potpore, Uredbom (EZ) br. 659/1999 predviđeno je da zainteresirane strane moraju ispuniti obrazac i dostaviti sve obvezne podatke koji se u njemu traže. Stoga treba utvrditi obrazac kojim se treba koristiti u tu svrhu.
(6)
Iako zahtjevi koje zainteresirane strane pri podnošenju pritužbe moraju ispuniti ne bi smjeli biti pretjerano složeni, njima se mora osigurati da Komisija dobije sve potrebne informacije za pokretanje istrage o navodnoj nezakonitoj potpori ili zlouporabi potpore.
(7)
Kako bi se osiguralo da se s poslovnim tajnama i drugim povjerljivim informacijama koje se dostavljaju Komisiji postupa u skladu s člankom 339. Ugovora, svaka osoba koja dostavlja informaciju treba jasno označiti informacije koje smatra povjerljivima i za to navesti razloge. Od dotične osobe treba tražiti da Komisiji te informacije dostavi zasebno u inačici koja nije povjerljiva, koju bi se moglo podnijeti odgovarajućoj državi članici radi primjedbi.
(8)
Uredbu Komisije (EZ) br. 794/2004 (4) treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 794/2004 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 8. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Rokovi propisani Uredbom (EZ) br. 659/1999 i ovom Uredbom, ili oni koje propiše Komisija na temelju članka 108. Ugovora, računaju se sukladno odredbama Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1182/71 i specifičnih pravila propisanih odredbama stavaka 2. do 5.b ovog članka. U spornim slučajevima prednost imaju odredbe ove Uredbe.”;
(b)
umeću se sljedeći stavci:
„5.a U odnosu na rok za dostavljanje informacija zatraženih od trećih strana u skladu s člankom 6.a stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 659/1999, zaprimanje zahtjeva za dostavljanje informacija smatra se mjerodavnim događajem za potrebe članka 3. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1182/71.
5.b U odnosu na rok za dostavljanje informacija zatraženih od trećih strana u skladu s člankom 6.a stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 659/1999, priopćenje odluke smatra se mjerodavnim događajem za potrebe članka 3. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1182/71.”
2.
Poglavlja V.a i V.b umeću se iza članka 11.:
„POGLAVLJE V.a
RJEŠAVANJE PRITUŽBI
Članak 11.a
Dopuštenost pritužbi
1. Svaka osoba koja podnosi pritužbu u skladu s člankom 10. stavkom 1. i člankom 20. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 659/1999 mora dokazati da je zainteresirana strana u smislu članka 1. točke (h) te Uredbe.
2. Zainteresirane strane moraju propisno ispuniti obrazac predviđen u Prilogu IV. i dostaviti sve obvezne informacije koje se u njemu traže. Na obrazloženi zahtjev zainteresirane strane Komisija može odustati od obveze dostavljanja nekih informacija traženih u obrascu.
3. Pritužbe se podnose na jednom od službenih jezika Unije.
POGLAVLJE V.b
OZNAČIVANJE I ZAŠTITA POVJERLJIVIH INFORMACIJA
Članak 11.b
Zaštita poslovnih tajni i drugih povjerljivih informacija
Svaka osoba koja dostavlja informacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 659/1999 mora jasno označiti informacije koje smatra povjerljivima, navesti zašto su te informacije povjerljive te Komisiji dostaviti zasebnu inačicu dokumenta koja nije povjerljiva. Kada se informacija mora dostaviti u određenom roku, isti rok vrijedi za dostavljanje inačice koja nije povjerljiva.”
3.
Tekst u Prilogu ovoj Uredbi dodaje se kao Prilog IV.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. travnja 2014.


Input:
DIRETTIVA TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI 2014/97/UE
tal-15 ta' Ottubru 2014
li timplimenta d-Direttiva tal-Kunsill 2008/90/KE fir-rigward tar-reġistrazzjoni ta' fornituri u ta' varjetajiet u l-lista komuni ta' varjetajiet
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 2008/90/KE tad-29 ta' Settembru 2008 dwar il-kummerċjalizzazzjoni tal-materjal tal-propagazzjoni tal-pjanti tal-frott u tal-pjanti tal-frott maħsuba għall-produzzjoni tal-frott (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 5(3) u l-Artikolu 7(5) u (6) tagħha,
Billi:
(1)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet dwar ir-reġistru tal-fornituri previst fid-Direttiva 2008/90/KE u l-obbligi ta' notifika tal-fornituri.
(2)
Għall-finijiet ta' trasparenza, l-Istati Membri għandhom jagħmlu dan ir-reġistru disponibbli, fejn jixraq. Id-deċiżjoni dwar jekk dak ir-reġistru, jew partijiet minnu għandhomx jiġu ppubblikati hija f'idejn l-Istati Membri.
(3)
Għandu jiġi pprovdut reġistru tal-varjetajiet. Dan ir-reġistru għandu jinkludi varjetajiet irreġistrati fid-Direttiva tal-Kunsill 92/34/KEE (2), u għandu jinkludi dawk irreġistrati fid-Direttiva 2008/90/KE. Dan ir-reġistru għandu jindika jekk il-varjetajiet għandhomx deskrizzjoni uffiċjali jew deskrizzjoni rikonoxxuta b'mod uffiċjali.
(4)
Il-varjetajiet ġenetikament modifikati għandhom jiġu rreġistrati biss jekk l-organiżmu ġenetikament modifikat li l-varjetà tkun tikkonsisti minnu jkun awtorizzat għall-kultivazzjoni skont id-Direttiva 2001/18/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (3) jew skont ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (4).
(5)
Għandhom jiġu previsti l-kundizzjonijiet taħt liema l-varjetajiet għandhom ikunu rreġistrati bħala varjetajiet b'deskrizzjoni uffiċjali u l-proċedura għar-reġistrazzjoni tagħhom. L-Istati Membri jistgħu, kif previst fid-Direttiva 2008/90/KE, jistabbilixxu l-kundizzjonijiet dwar ir-reġistrazzjoni ta' varjetà b'deskrizzjoni rikonoxxuta b'mod uffiċjali.
(6)
Sabiex jirreġistra varjetà bħala varjetà b'deskrizzjoni uffiċjali, il-korp uffiċjali responsabbli għandu jistabbilixxi t-tali deskrizzjoni.
(7)
Għandhom jiġu previsti l-perjodu ta' validità ta' reġistrazzjoni, it-tiġdid tar-reġistrazzjoni u t-tneħħija ta' varjetà mir-reġistru tal-varjetajiet.
(8)
L-Istati Membri għandhom jinnotifikaw lil xulxin u lill-Kummissjoni b'ċerta informazzjoni dwar varjetajiet reġistrati u applikazzjonijiet għar-reġistrazzjoni tal-varjetajiet. Abbażi ta' dik l-informazzjoni l-Kummissjoni għandha tippubblika lista komuni ta' varjetajiet biex tinħoloq bażi ta' dejta trasparenti u faċilment konsultabbli biex tiżdied il-fiduċja fis-suq.
(9)
Huwa xieraq li d-Direttiva tal-Kummissjoni 93/79/KEE tiġi mħassra (5).
(10)
Il-miżuri previsti f'din id-Direttiva huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti tal-Materjal tal-Propagazzjoni u l-Pjanti tal-Ġeneri u l-Ispeċi tal-Frott,
ADOTTAT DIN ID-DIRETTIVA:
Artikolu 1
Reġistru ta' fornituri
1. L-Istati Membri għandhom iżommu u jaġġornaw reġistru tal-fornituri, kif previst fl-Artikolu 5(1) tad-Direttiva 2008/90/KE. Dak ir-reġistru minn hawn 'il quddiem għandu jissejjaħ “ir-reġistru tal-fornituri”.
Barra mill-fornituri rreġistrati skont din id-Direttiva, dan ir-reġistru għandu jinkludi l-fornituri akkreditati skont id-dispożizzjonijiet nazzjonali li jittrasponu l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 92/34/KEE.
Fejn xieraq, l-Istati Membri għandhom jagħmlu disponibbli r-reġistru tal-fornituri.
2. Ir-reġistru tal-fornituri għandu jinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
isem, indirizz u dettalji ta' kuntatt tal-fornitur.
(b)
attivitajiet fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(9) tad-Direttiva 2008/90/KE li huma eżerċitati mill-fornitur fl-Istat Membru kkonċernat, l-indirizz tal-istabbiliment prinċipali involut u l-ġeneri jew l-ispeċijiet ikkonċernati; kif ukoll
(c)
numru jew kodiċi ta' reġistrazzjoni
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-korp uffiċjali responsabbli jneħħi persuna fiżika jew ġuridika mir-reġistru ta' fornituri, jekk jiġi stabbilit li din il-persuna ma għadha teżerċita ebda attività fi ħdan it-tifsira tal-Artikolu 2(9) tad-Direttiva 2008/90/KE.
Artikolu 2
Obbligu ta' notifikazzjoni tal-fornituri
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-fornituri jinnotifikaw l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 1(2)(a) u (b).
L-ebda notifika ma għandha, madankollu, tkun meħtieġa minn fornituri akkreditati skont l-Artikolu 6(1) tad-Direttiva 92/34/KEE.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-fornituri jinfurmaw dwar kwalunkwe bidla fis-sitwazzjoni tagħhom li tikkonċerna l-informazzjoni msemmija fl-Artikolu 1(2)(a) u (b).
3. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li l-fornituri jiġu infurmati dwar ir-reġistrazzjoni tagħhom u dwar kwalunkwe modifika li tista' ssir fiha f'perjodu ta' żmien li għandu jiġi stabbilit mil-leġiżlazzjoni nazzjonali.
Artikolu 3
Reġistru tal-varjetajiet
1. L-Istati Membri għandhom iżommu, jaġġornaw u jippubblikaw reġistru tal-varjetajiet (minn hawn' il quddiem imsejjaħ “reġistru tal-varjetajiet”).
Barra mill-varjetajiet irreġistrati skont din id-Direttiva, ir-reġistru tal-varjetajiet għandu jinkludi varjetajiet irreġistrati qabel it-30 ta' Settembru 2012 skont l-Artikolu 9(3) tad-Direttiva 92/34/KEE, kif ukoll varjetajiet irreġistrati skont it-tieni sentenza tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 7(4) tad-Direttiva 2008/90/KE.
2. Ir-reġistru tal-varjetajiet għandu jinkludi l-informazzjoni li ġejja:
(a)
id-denominazzjoni tal-varjetà u s-sinonimi;
(b)
speċijiet li għalihom tappartjeni l-varjetà;
(c)
l-indikazzjoni “deskrizzjoni uffiċjali” jew “deskrizzjoni rikonoxxuta b'mod uffiċjali”, skont kif xieraq;
(d)
id-data tar-reġistrazzjoni, jew meta applikabbli, tat-tiġdid tar-reġistrazzjoni;
(e)
tmiem il-validità tar-reġistrazzjoni.
3. L-Istati Membri għandhom iżommu fajl għal kull varjetà li jirreġistraw. Dan il-fajl għandu jinkludi deskrizzjoni tal-varjetà u sommarju tal-fatti kollha rilevanti għar-reġistrazzjoni tal-varjetà.
Artikolu 4
Kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni tal-varjetajiet
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li varjetà tiġi rreġistrata bħala varjetà b'deskrizzjoni uffiċjali jekk tissodisfa r-rekwiżiti li ġejjin:
(a)
hija distinta, uniformi u stabbli fi ħdan it-tifsira tal-paragrafu 2;
(b)
huwa disponibbli kampjun tal-varjetà; kif ukoll
(c)
fir-rigward ta' varjetajiet ġenetikament modifikati, dan l-organiżmu ġenetikament modifikat li l-varjetà tkun tikkonsisti minnu huwa awtorizzat għall-kultivazzjoni skont id-Direttiva 2001/18/KE jew ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003.
2. Varjetà għandha titqies bħala:
(a)
“distinta” meta tkun tista' tingħaraf b'mod ċar, b'referenza għall-espressjoni tal-karatteristiki li jirriżultaw minn ġenotip partikolari jew minn taħlita ta' ġenotipi, minn kull varjetà oħra magħrufa b'mod komuni fid-data tal-applikazzjoni msemmija fl-Artikolu 5;
(b)
“uniformi” jekk, suġġett għall-varjazzjoni li tista' tkun mistennija mill-karatteristiki partikolari tal-propagazzjoni tagħha, tkun uniformi b'mod suffiċjenti fl-espressjoni ta' dawk il-karatteristiki li jkunu nklużi fl-eżami għad-distintività, kif ukoll ta' kwalunkwe karatteristiki oħra wżati għad-deskrizzjoni tal-varjetajiet;
(c)
“stabbli” meta l-espressjoni tal-karatteristiki inklużi fl-eżami għad-distintività, kif ukoll xi karatteristiki oħrajn użati għad-deskrizzjoni tal-varjetajiet, jibqgħu mhux mibdula wara propagazzjoni ripetuta jew, fil-każ ta' mikropropagazzjoni, fit-tmiem ta' kull ċiklu.
Artikolu 5
Applikazzjoni għar-reġistrazzjoni ta' varjetà
1. Għar-reġistrazzjoni ta' varjetà bħala varjetà b'deskrizzjoni uffiċjali, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu li tiġi ppreżentata applikazzjoni bil-miktub lill-korp uffiċjali responsabbli tal-Istat Membru kkonċernat.
2. Flimkien mal-applikazzjoni għandu jkun hemm dan li ġej:
(a)
l-informazzjoni meħtieġa mill-kwestjonarji tekniċi stabbiliti fiż-żmien tal-applikazzjoni:
(i)
fl-Anness II għall-“Protokolli għall-provi għal ċarezza, uniformità u stabbiltà” tal-Kunsill Amministrattiv tal-Uffiċċju Komunitarju tal-Varjetajiet tal-Pjanti (CPVO) għall-ispeċijiet rilevanti li għalihom dan il-Protokoll ġie ppubblikat; jew, f'każijiet fejn ma jkunu ġew ippubblikati ebda protokolli ta' dan it-tip,
(ii)
fit-Taqsima X tal-“Linji gwida ta' prova għat-tmexxija ta' provi għaċ-ċarezza, uniformità u stabbilità” tal-Unjoni Internazzjonali għall-Protezzjoni ta' Varjetajiet Ġodda ta' Pjanti (UPOV) u l-Anness ta' din il-linja gwida tat-test ikkonċernat għall-ispeċijiet rilevanti li għalihom ikunu ġew ippubblikati dawn il-linji gwida; jew, f'każijiet fejn ma jkunu ġew ippubblikati ebda linji gwida ta' dan it-tip,
(iii)
f'dispożizzjonijiet nazzjonali;
(b)
informazzjoni dwar jekk il-varjetà hijiex uffiċjalment irreġistrata fi Stat Membru ieħor, jew hijiex is-suġġett ta' applikazzjoni għal reġistrazzjoni ta' dan it-tip fi Stat Membru ieħor;
(c)
denominazzjoni proposta;
(d)
fil-każ ta' varjetà ġenetikament modifikata, l-evidenza li l-organiżmu ġenetikament modifikat li l-varjetà tikkonsisti minnu jkun awtorizzat għall-kultivazzjoni skont id- Direttiva 2001/18/KE jew ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003.
3. L-applikant jista' jissottometti kwalunkwe waħda minn dawn li ġejjin mal-applikazzjoni tiegħu:
(a)
deskrizzjoni uffiċjali stabbilita, skont l-Artikolu 6(5), minn korp uffiċjali responsabbli ta' Stat Membru ieħor;
(b)
kwalunkwe informazzjoni oħra rilevanti.
Artikolu 6
Eżaminazzjoni tal-applikazzjonijiet
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta korp uffiċjali responsabbli jirċievi applikazzjoni għal reġistrazzjoni ta' varjetà bħala varjetà b'deskrizzjoni uffiċjali, jitwettaq eżami ta' dik il-varjetà skont il-paragrafi 2, 3 u 4.
2. Għandhom jitwettqu aktar provi ta' kultivazzjoni biex tiġi stabbilita deskrizzjoni uffiċjali tal-varjetà.
Madankollu, meta l-applikant jissottometti informazzjoni skont l-Artikolu 5(3)(a) u l-korp uffiċjali responsabbli jikkunsidra li din l-informazzjoni turi li l-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni previsti fl-Artikolu 4 ikunu ġew issodisfati, ma għandhom jitwettqu l-ebda provi ta' kultivazzjoni oħra.
Meta jkollhom jitwettqu provi ta' koltivazzjoni, il-korp uffiċjali responsabbli għandu jitlob kampjun tal-materjal tal-varjetà.
3. Il-provi ta' kultivazzjoni msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jitwettqu minn dawn li ġejjin:
(a)
il-korp uffiċjali responsabbli li jirċievi l-applikazzjoni; jew
(b)
il-korp uffiċjali responsabbli ta' Stat Membru ieħor wara li jkun qabel li jwettaq dawk il-provi; jew
(c)
kwalunkwe persuna legali, skont l-Artikolu 13(2) tad-Direttiva 2008/90/KE.
Kull meta japplika l-punt (c) u l-provi jitwettqu fil-bini ta' intrapriżi privati, il-korp uffiċjali responsabbli għandu jiżgura li ma jiġu applikati ebda miżuri li jistgħu jinterferixxu mal-eżami uffiċjali.
4. Il-provi tal-kultivazzjoni għandhom jitwettqu skont id-dispożizzjonijiet li ġejjin rigward id-disinn tal-prova, il-kundizzjonijiet ta' tkabbir u l-karatteristiki tal-varjetà li għandhom jiġu koperti bħala minimu:
(a)
il-“Protokolli għall-provi għaċ-ċarezza, l-uniformità u s-stabbiltà” tal-Kunsill Amministrattiv tal-Uffiċċju Komunitarju tal-Varjetajiet tal-Pjanti (CPVO) applikabbli fil-bidu tal-eżami tekniku; jew, meta ma jkunu ġew ippubblikati ebda protokolli għall-ispeċi rilevanti,
(b)
il-“Linji gwida għall-eżekuzzjoni ta' provi għaċ-ċarezza, uniformità u stabbilità” tal-Unjoni Internazzjonali għall-Protezzjoni ta' Varjetajiet Ġodda ta' Pjanti (UPOV) applikabbli fil-bidu tal-eżami tekniku; jew, meta ma jkunu ġew ippubblikati ebda linji gwida għall-ispeċijiet rilevanti,
(c)
dispożizzjonijiet nazzjonali.
5. Jekk abbażi tal-eżami msemmi fil-paragrafu 1, il-korp uffiċjali responsabbli jikkonkludi li l-varjetà kkonċernata tissodisfa l-kundizzjonijiet tal-Artikolu 5, dan għandu jistabbilixxi deskrizzjoni uffiċjali u jinkludi dik il-varjetà fir-reġistru tal-varjetajiet.
Artikolu 7
Perjodu ta' validità tar-reġistrazzjoni tal-varjetajiet
Il-perjodu massimu ta' validità tar-reġistrazzjoni ta' varjetà għandu jkun ta' 30 sena.
Fil-każ tal-varjetajiet ġenetikament modifikati, il-validità tar-reġistrazzjoni għandha tkun limitata għall-perjodu li fih dan l-organiżmu ġenetikament modifikat li l-varjetà tkun tikkonsisti minnu jkun awtorizzat għall-kultivazzjoni skont id-Direttiva 2001/18/KE jew ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003.
Artikolu 8
Tiġdid ta' reġistrazzjoni tal-varjetajiet
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li r-reġistrazzjoni ta' varjetà tkun tista' tiġġedded għal perjodi massimi ulterjuri ta' 30 sena, sakemm il-materjal ta' dik il-varjetà jkun għadu disponibbli.
Barra minn hekk, fil-każ ta' varjetà ġenetikament modifikata, it-tiġdid għandu jkun soġġett għall-kundizzjoni li l-organiżmu ġenetikament modifikat rispettiv ikompli jkun awtorizzat għall-kultivazzjoni skont id-Direttiva 2001/18/KE jew ir-Regolament (KE) Nru 1829/2003. Il-perjodu ta' tiġdid għandu jkun limitat għall-perjodu ta' awtorizzazzjoni tal-organiżmu ġenetikament modifikat ikkonċernat.
2. Fil-każ tat-tiġdid tar-reġistrazzjoni, l-Istati Membri għandhom jeħtieġu li tiġi ppreżentata applikazzjoni bil-miktub lill-korp uffiċjali responsabbli tal-Istat Membru kkonċernat. Mal-applikazzjoni għandha tingħata evidenza li turi li dawk il-kundizzjonijiet stabbiliti fil-paragrafu 1 ikunu ġew issodisfati.
Madankollu, Stat Membru jista' jġedded ir-reġistrazzjoni ta' varjetà li għaliha ma tkun ġiet sottomessal-ebda applikazzjoni bil-miktub, fejn iqis li t-tiġdid iservi biex tiġi ppreżervata d-diversità ġenetika u l-produzzjoni sostenibbli, jew li jservi interess ġenerali ieħor.
Artikolu 9
It-tneħħija ta' varjetà mir-reġistru tal-varjetajiet
L-Istati Membri għandhom jiżguraw li varjetà titneħħa mir-reġistru tal-varjetajiet jekk:
(a)
il-kundizzjonijiet għar-reġistrazzjoni stabbiliti fl-Artikolu 4 ma jkunux għadhom qed jiġu ssodisfati;
(b)
fiż-żmien tal-applikazzjoni għar-reġistrazzjoni jew matul l-eżami, ikunu ngħataw dettalji foloz jew frawdolenti dwar il-fatti li fuqhom tkun ġiet irreġistrata l-varjetà.
Artikolu 10
Notifikazzjonijiet
1. Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-korpi uffiċjali responsabbli tal-Istati Membri l-oħra u lill-Kummissjoni bl-informazzjoni meħtieġa biex jiġi aċċessat ir-reġistru tal-varjetajiet tal-Istat Membru kkonċernat.
Kull Stat Membru għandu jinnotifika lill-Kummissjoni malajr kemm jista' jkun dwar l-inklużjoni ta' varjetà fir-reġistru tal-varjetajiet tiegħu, u dwar kwalunkwe emenda oħra għar-reġistru tal-varjetajiet tiegħu.
2. Kull Stat Membru għandu, fuq talba, jagħmel disponibbli għal Stat Membru ieħor jew għall-Kummissjoni:
(a)
id-deskrizzjoni uffiċjali jew rikonoxxuta b'mod uffiċjali tal-varjetajiet irreġistrati fir-reġistru tal-varjetajiet tal-Istat Membru kkonċernat;
(b)
ir-riżultati ta' eżamijiet ta' applikazzjonijiet għal reġistrazzjoni ta' varjetajiet imwettqa mill-Istat Membru kkonċernat skont l-Artikolu 6;
(c)
kwalunkwe informazzjoni oħra disponibbli fir-rigward ta' varjetajiet inklużi fir-reġistru tal-varjetajiet tal-Istat Membru kkonċernat jew li jkunu tneħħew minn dak ir-reġistru;
(d)
il-lista tal-varjetajiet li l-applikazzjonijiet għar-reġistrazzjoni tagħhom ikunu għadhom pendenti fl-Istat Membru kkonċernat.
Artikolu 11
Lista komuni
Il-Kummissjoni għandha, fuq il-bażi tal-informazzjoni li tirċievi skont is-subparagrafu 2 tal-Artikolu 10(1), tistabbilixxi, taġġorna u tippubblika b'mod regolari f'format elettroniku, lista komuni ta' varjetajiet inklużi fir-reġistri tal-varjetajiet tal-Istati Membri.
Artikolu 12
Traspożizzjoni
1. L-Istati Membri għandhom jadottaw u jippubblikaw il-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex ikunu konformi ma' din id-Direttiva sa mhux aktar tard mill-31 ta' Diċembru 2016. Huma għandhom jikkomunikaw it-test ta' dawk id-dispożizzjonijiet lill-Kummissjoni minnufih, kif ukoll tabella ta' korrelazzjoni bejn dawk id-dispożizzjonijiet u din id-Direttiva.
Huma għandhom japplikaw dawn id-dispożizzjonijiet mit-1 ta' Jannar 2017.
Meta l-Istati Membri jadottaw dawk id-dispożizzjonijiet, dawn għandhom jirreferu għal din id-Direttiva jew ikunu akkumpanjati mit-tali referenza waqt il-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. L-Istati Membri għandhom jiddeċiedu kif għandha ssir it-tali referenza.
2. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw lill-Kummissjoni t-test tad-dispożizzjonijiet ewlenin tal-liġi nazzjonali li huma jadottaw fil-qasam kopert b'din id-Direttiva.
Artikolu 13
Revoka
Id-Direttiva 93/79/KEE hi rrevokata b'effett mill-1 ta' Jannar 2017.
Artikolu 14
Dħul fis-seħħ
Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tagħha f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Artikolu 15
Indirizzi
Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, il-15 ta' Ottubru 2014.