Input:
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 661/2014
(2014. gada 15. maijs),
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 212. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (turpmāk “Fonds”) tika izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (4).
(2)
Ir svarīgi, lai Savienības rīcībā būtu stabils un elastīgs instruments, kas tai ļautu būt solidārai ar iedzīvotājiem, kuri ir saskārušies ar lielām dabas katastrofām, kas nopietni ietekmē viņu ekonomisko un sociālo attīstību, raidīt viņiem skaidru politisku signālu un sniegt patiesu atbalstu.
(3)
Savienības pausto nodomu palīdzēt kandidātvalstīm ceļā uz stabilitāti un ilgstpējīgu ekonomisko un politisko attīstību atbilstīgi skaidrai Eiropas perspektīvai nebūtu jākavē lielu dabas katastrofu izraisītām nelabvēlīgām sekām. Tādēļ Savienībai būtu jāturpina būt solidārai ar trešām valstīm, kuras ar to risina pievienošanās sarunas un ar kurām ir atvērta starpvaldību konference par pievienošanos. Tāpēc, attiecinot šīs regulas darbības jomu uz šīm valstīm, kā papildu juridiskais pamats jānosaka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 212. pants.
(4)
Komisijai būtu jāvar ātri pieņemt lēmumus par konkrētu finanšu līdzekļu piešķiršanu un pēc iespējas drīzu izmantošanu. Būtu attiecīgi jāpielāgo administratīvās procedūras, un tās jāierobežo līdz nepieciešamajam minimumam. Šajā nolūkā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija noslēdza 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5).
(5)
Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ietvertā terminoloģija un noteiktās procedūras būtu jāpielāgo noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6).
(6)
Dabas katastrofas definīcijai, kas nosaka Regulas (EK) Nr. 2012/2002 darbības jomu, vajadzētu būt nepārprotamai.
(7)
Tādu cita veida katastrofu radīti zaudējumi, kuri domino efekta dēļ ir tiešas dabas katastrofas sekas, Regulā (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāuzskata par daļu no tiešiem dabas katastrofas izraisītiem zaudējumiem.
(8)
Lai kodificētu iedibināto praksi un nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumiem, finansiāls pabalsts no Fonda būtu jāpiešķir tikai tiešu zaudējumu gadījumā.
(9)
“Liela dabas katastrofa” Regulas (EK) Nr. 2012/2002 nozīmē būtu precīzāk jādefinē kā katastrofa, kas izraisījusi tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz finansiālā izteiksmē noteiktu robežvērtību. Šādi zaudējumi būtu jāizsaka atsauces gada cenās vai kā procentuāla vērtība no attiecīgās valsts nacionālā kopienākuma (NKI).
(10)
Lai labāk tiktu ņemtas vērā tādu dabas katastrofu īpašās iezīmes, kuras nopietni ietekmē attiecīgo reģionu ekonomisko un sociālo attīstību, bet kuru radīto zaudējumu apmērs nesasniedz minimālo robežvērtību finansiāla pabalsta saņemšanai no Fonda, būtu jānosaka kritēriji, kas piemērojami reģionālu dabas katastrofu gadījumā, pamatojoties uz zaudējumiem, kurus var aprēķināt, atsaucoties uz reģionālo iekšzemes kopproduktu (IKP), un šajā ziņā ar īpašo struktūras sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk apgrūtina īpašās iezīmes tālākajos reģionos, proti, Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā, Reinjonā, Majotā, Senmartēnā, Azoru salās, Mateirā un Kanāriju salās LESD 349. panta nozīmē, pamato atkāpes noteikšana šiem reģioniem, nosakot īpašu robežvērtību 1 % apmērā no IKP. Kritēriji būtu jānosaka skaidri un vienkārši, lai samazinātu Regulas (EK) Nr. 2012/2002 prasībām neatbilstīgu pieteikumu iesniegšanas iespējamību.
(11)
Lai nodrošinātu pieteikumu objektīvu apstrādi, nosakot tiešos zaudējumus, būtu jāizmanto Eurostat dati saskaņotā formātā.
(12)
Fondam visā īstenošanas periodā būtu jāsniedz atbalsts infrastruktūras atjaunošanai darba kārtībā un katastrofas skarto apgabalu tīrīšanai, kā arī tādu izmaksu segšanai, kas saistītas ar glābšanas dienestu darbību un pagaidu mītņu nodrošināšanu katastrofas skartajiem iedzīvotājiem. Būtu jādefinē, ko nozīmē infrastruktūras atjaunošana darba kārtībā, un jāprecizē, kādā apmērā Fonds varēs sniegt atbalstu attiecīgo izmaksu segšanā. Būtu jādefinē arī tas, kādu laikposmu to cilvēku izmitināšanai, kas dabas katastrofas dēļ zaudējuši mājokli, var uzskatīt par pagaidu izmitināšanu.
(13)
Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumi būtu jāpielāgo vispārējai Savienības finansēšanas politikai attiecībā uz pievienotās vērtības nodokli.
(14)
Būtu arī jāprecizē, cik lielā apmērā attiecīgo pasākumu izdevumos iespējams iekļaut tehniskās palīdzības izdevumus.
(15)
Lai novērstu to, ka saņēmējvalstis gūst tīru peļņu no Fonda iesaistīšanās, būtu jāprecizē nosacījumi, kādos Fonda finansētie pasākumi var radīt ieņēmumus.
(16)
Noteikta veida dabas katastrofas, piemēram, inter alia, sausums, veidojas ilgākā periodā, pirms tiek sajusta to ietekme. Būtu jāparedz noteikumi, lai varētu izmantot Fonda līdzekļus arī šādos gadījumos.
(17)
Ir būtiski nodrošināt, lai uz pabalstu tiesīgās valstis darītu visu nepieciešamo dabas katastrofu novēršanai un to seku mazināšanai, tostarp pilnīgi īstenojot attiecīgos Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kā arī izmantojot pieejamo Savienības finansējumu attiecīgiem ieguldījumiem. Tāpēc būtu jāparedz noteikumi, lai tad, ja ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumu konstatēts, ka dalībvalsts, kurai piešķirts finansiāls pabalsts no Fonda saistībā ar agrāku dabas katastrofu, nav ievērojusi attiecīgos Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību un tā iesniedz jaunu pieteikumu saistībā ar tāda paša veida dabas katastrofu, Fonds tās pieteikumu var noraidīt vai samazināt finansiālā pabalsta apmēru.
(18)
Ir iespējams, ka dalībvalstīm finansiālais atbalsts reaģēšanai uz dabas katastrofu var būt nepieciešams ātrāk, nekā iespējams nodrošināt, īstenojot parasto procedūru. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt iespēju pēc katastrofas skartās dalībvalsts lūguma veikt avansa maksājumu neilgi pēc tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums finansiāla pabalsta no Fonda saņemšanai. Avansa apmēram nebūtu jāpārsniedz noteikta summa, un tas būtu jāņem vērā, izmaksājot galīgo finansiālā pabalsta summu. Nepamatoti izmaksāts avanss dalībvalstij būtu jāatmaksā noteiktā īsā laikposmā. Tam, ka ir izmaksāts avanss, nebūtu jāietekmē galīgais lēmums par Fonda izmantošanu.
(19)
Administratīvajām procedūrām finansiāla pabalsta izmaksāšanai vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršām un laika ziņā ekonomiskām. Tāpēc īstenošanas aktos, ar ko dalībvalstīm piešķir finansiālu pabalstu, būtu jāietver sīki izstrādāti Fonda finansiālā pabalsta īstenošanas noteikumi. Savukārt ar saņēmējvalstīm, kuras vēl nav dalībvalstis, juridisku iemeslu dēļ būtu jānoslēdz atsevišķi īstenošanas nolīgumi.
(20)
Komisijai, lai palīdzētu dalībvalstīm, būtu jāsniedz norādes par to, kā efektīvi piekļūt Fondam un izmantot to un kā visvienkāršākā veidā iesniegt pieteikumu, lai saņemtu Fonda palīdzību.
(21)
Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir paredzētas dalītās un netiešās pārvaldības sistēmas pārmaiņas, tostarp īpašas ziņošanas prasības, kuras būtu jāņem vērā. Ziņošanas pienākumiem būtu jāatspoguļo īsais Fonda pasākumu īstenošanas periods. Par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli atbildīgo struktūru izraudzīšanās procedūrām būtu jāatbilst instrumenta būtībai, un tām nebūtu jāaizkavē finansiālā pabalsta izmaksu no Fonda. Tāpēc ir jāpiemēro atkāpes no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(22)
Būtu jāparedz noteikumi, lai izvairītos no Fonda finansēto pasākumu divkāršas finansēšanas arī no citiem Savienības finanšu instrumentiem vai starptautiskiem juridiskiem instrumentiem konkrētu zaudējumu kompensēšanai.
(23)
Veidam, kā valstis var deklarēt izdevumus, ko tās segušas ar līdzekļiem no Fonda finansiālā pabalsta, vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršam. Tāpēc attiecībā uz valstīm, kas nav eurozonas dalībvalstis, atbalsta īstenošanas periodā būtu jāizmanto vienots valūtas maiņas kurss.
(24)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 2012/2002 īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai attiecībā uz lēmumiem par konkrētiem finanšu pabalstiem vai jebkuriem avansa maksājumiem no Fonda uz pabalstu tiesīgajām valstīm.
(25)
Būtu jāprecizē Regulā (EK) Nr. 2012/2002 paredzētie noteikumi, ar kuriem reglamentē Savienības finansiālo interešu aizsardzību, skaidri nosakot pasākumus pārkāpumu novēršanai, konstatēšanai un izmeklēšanai, kā arī zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai.
(26)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus - proti, nodrošināt Savienības mēroga solidaritāti dabas katastrofas skartu valstu atbalstam - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, rīkojoties uz ad hoc pamata, bet, piemērojot sistemātisku, regulāru un taisnīgu finanšu atbalsta piešķiršanas metodi, kurā atbilstīgi iespējām iesaistītas visas dalībvalstis, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(27)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2012/2002,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi
Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza šādi:
1)
regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
“2. pants
1. Pēc lūguma, ko izsaka kāda dalībvalsts vai valsts, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas (turpmāk “uz pabalstu tiesīga valsts”), palīdzību no Fonda var izmantot, ja liela vai reģionāla dabas katastrofa uz pabalstu tiesīgas valsts vai tās kaimiņos esošas uz pabalstu tiesīgas valsts teritorijā ir ievērojami ietekmējusi dzīves apstākļus, vidi vai ekonomiku vienā vai vairākos minētās uz pabalstu tiesīgās valsts reģionos. Tiešos zaudējumus, ko radījušas tiešas dabas katastrofas sekas, uzskata par daļu no šīs dabas katastrofas radītajiem zaudējumiem.
2. Šajā regulā “liela dabas katastrofa” ir jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ uz pabalstu tiesīgajā valstī tiešie zaudējumi pārsniedz vai nu EUR 3 000 000 000 (2011. gada cenās), vai arī 0,6 % no tās NKI.
3. Šajā regulā “reģionāla dabas katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP).
Atkāpjoties no pirmās daļas, ja attiecīgais reģions, kurā notikusi dabas katastrofa, pieder pie tālākajiem reģioniem Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. panta nozīmē, “reģionāla dabas katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1 % no minētā reģiona IKP.
Ja dabas katastrofa skar vairākus reģionus NUTS 2 līmenī, robežvērtību piemēro šo reģionu vidējam svērtam IKP, ko aprēķina, ņemot vērā katra reģiona zaudējuma daļu no kopējiem zaudējumiem.
4. Fonda atbalstu uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī.
5. Šā panta piemērošanas nolūkā izmanto saskaņotus Eurostat statistikas datus.”;
2)
regulas 3. pantu groza šādi:
a)
panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
“1. Palīdzību sniedz kā finansiālu pabalstu no Fonda. Par katru dabas katastrofu uz pabalstu tiesīgajai valstij piešķir vienreizēju finansiālu pabalstu.
2. Fonda mērķis ir papildināt katastrofu skarto valstu centienus un segt daļu no publiskajiem izdevumiem, lai palīdzētu uz pabalstu tiesīgajai valstij veikt turpmāk norādītus būtiskus avārijas un atjaunošanas darbus atkarībā no dabas katastrofas veida:
a)
enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un iekārtu atjaunošana darba kārtībā;
b)
pagaidu mītņu nodrošināšana un glābšanas dienestu finansēšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju vajadzības;
c)
preventīvu infrastruktūru nostiprināšana un pasākumi kultūras mantojuma aizsardzībai;
d)
katastrofas skarto zonu tīrīšana, tostarp dabas zonu tīrīšana, vajadzības gadījumā atbilstoši uz ekosistēmām balstītām pieejām, kā arī skarto dabas zonu tūlītēja atjaunošana, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām.
Piemērojot šā punkta a) apakšpunktu, “atjaunošana darba kārtībā” ir infrastruktūras un iekārtu atjaunošana tādā stāvoklī, kādā tās bija pirms dabas katastrofas. Ja juridiski nav iespējams vai ekonomiski nav pamatoti tās atjaunot tādā stāvoklī, kādā tās bija pirms dabas katastrofas, vai ja saņēmējvalsts nolemj pārvietot vai uzlabot skartās infrastruktūras vai iekārtu darbību, lai uzlabotu to izturības spējas pret dabas katastrofām nākotnē, Fonds var sniegt atbalstu vienīgi tādā apmērā, lai segtu izmaksu tāmi par atjaunošanu tādā stāvoklī, kāds bija pirms katastrofas.
Izmaksas, kas pārsniedz otrajā daļā minēto izmaksu līmeni, finansē pati saņēmējvalsts no saviem vai, ja iespējams, no citiem Savienības fondiem.
Piemērojot šā punkta b) apakšpunktu, “pagaidu mītne” ir mītne, kurā attiecīgos iedzīvotājus izmitina līdz brīdim, kad tie var atgriezties savos sākotnējos mājokļos pēc to remonta vai atjaunošanas.
3. Ar maksājumiem no Fonda finansē tikai tādus pasākumus, kas paredzēti neapdrošināmu postījumu likvidēšanai, un tie ir atgūstami, ja par veiktajiem remontdarbiem vēlāk samaksā trešā persona saskaņā ar 8. panta 4. punktu.”;
b)
pievieno šādus punktus:
“4. Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) nav uzskatāms par pasākuma attiecināmiem izdevumiem, ja vien tas nav tāds PVN, kas nav atgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN.
5. Finansiālu pabalstu no Fonda nepiešķir tehniskās palīdzības pasākumiem saistībā ar pārvaldību, uzraudzību, informēšanu un saziņu, sūdzību izskatīšanu, kontroli un revīziju.
Izmaksas, kas saistītas ar 2. punktā minēto pasākumu sagatavošanu un īstenošanu, tostarp izmaksas, kas saistītas ar būtiskām tehniskām zināšanām, ir attiecināmas kā daļa no projekta izmaksām.
6. Ja 2. punktā minētajiem pasākumiem ar Fonda finansiālo pabalstu tiek radīti ieņēmumi, kopējais finansiālais pabalsts no Fonda nepārsniedz kopējās avārijas un atjaunošanas darbu neto izmaksas, ko sedz saņēmējvalsts. Saņēmējvalsts saskaņā ar 8. panta 3. punktu ziņojumā par Fonda finansiālā pabalsta izlietojumu iekļauj attiecīgu paziņojumu.
7. Katra gada 1. oktobrī ir pieejama vismaz viena ceturtdaļa no Fondam pieejamās gada summas, lai varētu segt izmaksas, kas varētu rasties līdz gada beigām.”;
3)
regulas 4. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Iespējami drīz un ne vēlāk kā divpadsmit nedēļas no dienas, kad dabas katastrofas dēļ radušies pirmie zaudējumi, uz pabalstu tiesīgās valsts atbildīgās iestādes var iesniegt Komisijai pieteikumu Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai, kurā sniedz vismaz visu pieejamo informāciju par šādiem aspektiem:
a)
kopējie dabas katastrofas nodarītie tiešie zaudējumi un ietekme uz skartajiem iedzīvotājiem, skarto ekonomiku un vidi;
b)
paredzamās 3. panta 2. punktā minēto darbu izmaksas;
c)
citi Savienības finansējuma avoti;
d)
citi valsts vai starptautiskā finansējuma avoti, tostarp valsts vai privātā apdrošināšana, kas varētu palīdzēt segt postījumu likvidēšanas izmaksas;
e)
īss apraksts par to, kā īstenoti ar attiecīgo dabas katastrofas veidu saistītie Savienības tiesību akti par dabas katastrofu riska novēršanu un pārvaldību;”;
b)
iekļauj šādus punktus:
“1.a Pamatotos gadījumos atbildīgās valsts iestādes var pēc 1. punktā minētā termiņa iesniegt papildinformāciju, lai pabeigtu vai papildinātu savu iesniegumu.
1.b Komisija sagatavo ieteikumus par to, kā efektīvi piekļūt Fondam un to izmantot. Ieteikumus izstrādā līdz 2014. gada 30. septembrim, un tajos sniedz detalizētu informāciju par pieteikumu sastādīšanas procedūrām, tostarp prasībām attiecībā uz Komisijai iesniedzamo informāciju. Ieteikumus publicē attiecīgo Komisijas ģenerāldirektorātu tīmekļa vietnēs, un Komisija nodrošina to plašāku izplatīšanu potenciālajām uz pabalstu tiesīgajām valstīm.
1.c Pakāpeniski progresējošas dabas katastrofas gadījumā 1. punktā noteiktais termiņš sākas dienā, kad uz pabalstu tiesīgās valsts iestādes veic pirmos oficiālos pasākumus dabas katastrofas seku likvidēšanai, vai dienā, kad tās izsludināja ārkārtas stāvokli.”;
c)
panta 2. līdz 5. punktu aizstāj ar šādiem:
“2. Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un visiem uz pabalstu tiesīgās valsts skaidrojumiem, Komisija izvērtē, vai ir ievēroti Fonda finansiālā pabalsta izmantošanas nosacījumi, un iespējami drīz, bet ne vēlāk kā sešas nedēļas pēc pieteikuma saņemšanas, skaitot no pilna pieteikuma saņemšanas dienas, neskaitot tulkošanai nepieciešamo laiku, nosaka Fonda iespējamā atbalsta apmēru pieejamo finanšu līdzekļu robežās.
Ja Komisija nolemj piešķirt Fonda finansiālo pabalstu, pamatojoties uz pieteikumu par dabas katastrofu, kas saņemts pēc 2014. gada 28. jūnija un uz ko attiecas šīs regulas darbības joma, tā var noraidīt turpmāku pieteikumu finansiālā pabalsta saņemšanai saistībā ar dabas katastrofu vai samazināt pieejamo atbalsta summu, ja dalībvalstij tiek piemērota pārkāpuma procedūra un Eiropas Savienības Tiesa pieņēmusi galīgu spriedumu, ka attiecīgā dalībvalsts nav īstenojusi tādus Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kas ir tieši saistīti ar notikušās dabas katastrofas veidu.
Komisija nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumiem Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai.
3. Ja Komisija ir secinājusi, ka nosacījumi Fonda finansiālā pabalsta sniegšanai ir izpildīti, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nekavējoties iesniedz vajadzīgos priekšlikumus Fonda izmantošanai un attiecīgo apropriāciju piešķiršanai. Minētajos priekšlikumos ietver:
a)
visu 1. punktā minēto pieejamo informāciju;
b)
visu citu attiecīgo informāciju, kas ir Komisijas rīcībā;
c)
pierādījumus, ka ir izpildīti 2. panta nosacījumi; un
d)
ierosināto summu pamatojumu.
Lēmumu par Fonda izmantošanu - pēc iespējās drīz pēc tam, kad Komisija ir iesniegusi priekšlikumu, - kopīgi pieņem Eiropas Parlaments un Padome.
Gan Komisija, no vienas puses, gan Eiropas Parlaments un Padome, no otras puses, cenšas pēc iespējas saīsināt laiku, kas vajadzīgs, lai izmantotu Fondu.
4. Kad Eiropas Parlaments un Padome ir piešķīruši apropriācijas, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par Fonda finansiālā pabalsta piešķiršanu un nekavējoties izmaksā saņēmējvalstij minēto finansiālo pabalstu vienā maksājumā. Ja saskaņā ar 4.a pantu ir izmaksāts avanss, izmaksā tikai atlikumu.
5. Izdevumu attiecināmības laikposms sākas no dienas, kad pirmo reizi radušies 1. punktā minētie zaudējumi. Pakāpeniski progresējošas dabas katastrofas gadījumā izdevumu attiecināmības laikposms sākas no dienas, kad uz pabalstu tiesīgās valsts publiskās iestādes pirmoreiz ir rīkojušās, vai no dienas, kad tās ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli, kā minēts 1.c punktā.”;
4)
iekļauj šādu pantu:
“4.a pants
1. Iesniedzot Komisijai pieteikumu Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai, dalībvalsts var lūgt izmaksāt avansu. Komisija sagatavo sākotnēju izvērtējumu par to, vai pieteikums atbilst 4. panta 1. punkta nosacījumiem, un noskaidro, vai ir pieejami budžeta līdzekļi. Ja nosacījumi ir izpildīti un ir pieejami pietiekami līdzekļi, Komisija ar īstenošanas aktu var pieņemt lēmumu par avansa piešķiršanu un to nekavējoties izmaksāt pirms 4. panta 4. punktā minētā lēmuma pieņemšanas. Avansu izmaksā, neskarot galīgo lēmumu par Fonda izmantošanu.
2. Avansa apmērs nepārsniedz 10 % no paredzamās finansiālā pabalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāks par EUR 30 000 000. Kad ir noteikts finansiālā pabalsta galīgais apmērs, Komisija pirms finansiālā pabalsta atlikuma izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu avansu.
3. Jebkādu atmaksu, kas jāveic Savienības vispārējā budžetā, izdara līdz termiņam, kas norādīts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) 78. pantu sagatavotajā iekasēšanas rīkojumā. Atmaksas termiņš ir otrā mēneša pēdējā diena pēc rīkojuma izdošanas.
4. Komisija, pieņemot Savienības vispārējā budžeta projektu konkrētam finanšu gadam, ierosina Eiropas Parlamentam un Padomei avansa maksājumiem Fondu izmantot maksimāli EUR 50 000 000 apmērā, ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, un ierosina iekļaut attiecīgās apropriācijas Savienības vispārējā budžetā.
Budžeta noteikumi atbilst limitiem, kas minēti 10. panta 1. punktā Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (8).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.)."
(8) Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).”;"
5)
regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:
“5. pants
1. Saskaņā ar 4. panta 4. punktu pieņemta īstenošanas akta pielikumā iekļauj sīki izstrādātus noteikumus par Fonda finansiālā pabalsta izmantošanu.
Minētie noteikumi jo īpaši apraksta uz pabalstu tiesīgās valsts ierosināto no Fonda finansējamo pasākumu veidu un īstenošanas vietu.
2. Pirms Fonds izmaksā finansiālu pabalstu uz pabalstu tiesīgajai valstij, kas nav dalībvalsts, Komisija ar minēto valsti noslēdz deleģēšanas nolīgumu, kurā izklāstīti 1. punktā minētie sīki izstrādātie noteikumi par Fonda finansiālā pabalsta izmantošanu atbilstīgi Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1268/2012 (9), kā arī pienākumi saistībā ar katastrofu riska novēršanu un pārvaldību.
3. Par atsevišķu pasākumu izvēli un Fonda finansiālā pabalsta izmantošanu ir atbildīga saņēmējvalsts saskaņā ar šo regulu un jo īpaši tās 3. panta 2. un 3. punktu, 4. panta 4. punktā minēto īstenošanas aktu un attiecīgā gadījumā saskaņā ar šā panta 2. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu.
4. Dalībvalstij piešķirto Fonda finansiālo pabalstu īsteno dalītas pārvaldības sistēmā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Fonda finansiālo pabalstu uz pabalstu tiesīgajai valstij, kas nav dalībvalsts, īsteno netiešas pārvaldības sistēmā atbilstīgi minētajai regulai.
5. Neskarot Komisijas atbildību par Savienības vispārējā budžeta izpildi, saņēmējvalstis uzņemas atbildību par Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un to finansiālo kontroli. Tās veic šādus pasākumus:
a)
pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu efektīvu un pareizu izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem;
b)
pārbauda, vai finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas;
c)
nodrošina, lai finansētie izdevumi būtu pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un būtu pareizi un patiesi;
d)
novērš, konstatē un labo pārkāpumus un attiecīgā gadījumā atgūst nepamatoti izmaksātas summas kopā ar procentiem par novēlotiem maksājumiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādu šādu pārkāpumu un informē to par administratīvo procedūru un tiesvedības gaitu.
6. Saņēmējvalstis izraugās struktūras, kas ir atbildīgas par Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. un 60. pantu, ņemot vērā kritērijus par iekšējo vidi, kontroles pasākumiem, informāciju, saziņu un uzraudzību. Dalībvalstis var izraudzīties struktūras, kuras jau ir izraudzītas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (10).
Minētās izraudzītās struktūras, iesniedzot šīs regulas 8. panta 3. punktā minēto ziņojumu un paziņojumu, sniedz Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā noteikto informāciju, kas attiecas uz visu īstenošanas periodu.
7. Pārkāpuma konstatēšanas gadījumā saņēmējvalsts veic vajadzīgās finanšu korekcijas. Saņēmējvalsts veiktās korekcijas ir visa Fonda finansiālā pabalsta vai tā daļas atcelšana. Saņēmējvalsts atlīdzina visas summas, kas zaudētas atklāto pārkāpumu dēļ.
8. Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai pārbaudes, ko saņēmējvalsts veikusi atbilstīgi valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisija var veikt Fonda finansēto pasākumu pārbaudes uz vietas. Komisija par to paziņo saņēmējvalstij, lai tā varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šādās pārbaudēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai citi ierēdņi.
9. Saņēmējvalsts nodrošina, lai trīs gadus pēc Fonda palīdzības izbeigšanas Komisijai un Revīzijas palātai būtu pieejami visi apliecinošie dokumenti par radītajiem izdevumiem.
(9) Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.)."
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;"
6)
regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
“6. pants
1. Saņēmējvalsts ir atbildīga par Fonda finansiālā pabalsta koordinēšanu 3. pantā minētajiem pasākumiem gan ar Eiropas Strukturālo un investīciju fondu, Eiropas Investīciju bankas palīdzību, gan ar palīdzību no citiem Savienības finansēšanas instrumentiem.
2. Saņēmējvalsts nodrošina, ka izdevumus, kuri atlīdzināti saskaņā ar šo regulu, neatlīdzina, izmantojot citus Eiropas Savienības finanšu instrumentus, jo īpaši kohēzijas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas instrumentus.
3. Fonda palīdzību nevar sniegt tādu postījumu likvidēšanai, kam jau piešķirts atbalsts no Savienības vai starptautiskiem instrumentiem, kuri paredzēti konkrētu zaudējumu kompensēšanai.”;
7)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
“7. pants
Fonda finansētie pasākumi atbilst Līguma nosacījumiem un saskaņā ar to izveidotajiem instrumentiem, Savienības politikai un pasākumiem, jo īpaši finanšu pārvaldības, valsts iepirkuma, vides aizsardzības, dabas katastrofu riska novēršanas un pārvaldības un pielāgošanās klimata pārmaiņām jomās, tostarp attiecīgos gadījumos ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas, kā arī pirmspievienošanās palīdzības instrumentiem. Attiecīgā gadījumā Fonda finansētie pasākumi veicina Savienības politisko mērķu īstenošanu šajās jomās.”;
8)
regulas 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem:
“8. pants
1. Fonda finansiālo pabalstu izlieto astoņpadsmit mēnešu laikā no datuma, kurā Komisija piešķīrusi visu palīdzības summu. Komisija no saņēmējvalsts atgūst finansiālā pabalsta daļu, kas pēc šā termiņa beigām palikusi neizlietota vai atzīta par izlietotu neatbilstīgiem pasākumiem.
2. Saņēmējvalstis cenšas iegūt visas iespējamās kompensācijas no trešām personām.
3. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētā astoņpadsmit mēnešu termiņa beigām saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par Fonda finansiālā pabalsta izlietojumu kopā ar paziņojumu, kurā pamato izdevumus un norāda attiecīgo pasākumu finansējumu no jebkuriem citiem avotiem, tostarp apdrošināšanas izmaksas un kompensācijas no trešām personām.
Ziņojumā par atbalsta izlietojumu sīki apraksta:
a)
novēršanas pasākumus, ko saņēmējvalsts veikusi vai ierosinājusi, lai ierobežotu turpmākus postījumus un iespēju robežās izvairītos no līdzīgu dabas katastrofu atkārtošanās, tostarp Savienības struktūrfondu un investīciju fondu izmantošanu šajā nolūkā,
b)
attiecīgo Savienības tiesību aktu par katastrofu risku novēršanu un pārvaldību īstenošanas stadiju;
c)
gūto pieredzi saistībā ar dabas katastrofu un pasākumiem, kas veikti vai ierosināti, lai nodrošinātu vides aizsardzību un noturību pret klimata pārmaiņām un dabas katastrofām; kā arī
d)
jebkādu citu būtisku informāciju par īstenotajiem seku novēršanas un mazināšanas pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgās dabas katastrofas veidu.
Kopā ar ziņojumu par atbalsta izlietojumu iesniedz atbilstīgi starptautiski atzītiem revīzijas standartiem sagatavotu neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kurā norādīts, ka izdevumu pamatojuma paziņojums sniedz patiesu un skaidru priekšstatu un ka Fonda finansiālais pabalsts ir likumīgs un pareizs atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktam un 60. panta 5. punktam.
Pirmajā daļā minētās procedūras beigās Komisija izbeidz Fonda sniegto palīdzību.
4. Ja postījumu likvidēšanas izmaksas vēlāk sedz trešā persona, Komisija prasa saņēmējvalstij atmaksāt attiecīgo Fonda finansiālā pabalsta summu.
9. pants
Pieteikumos Fonda finansiālā pabalsta saņemšanai un 4. panta 4. punktā minētajos īstenošanas aktos, kā arī deleģēšanas nolīgumā, ziņojumos un citos saistītos dokumentos visas summas norāda euro.
Izdevumu summas, kas apmaksātas valsts valūtā, pārrēķina euro, piemērojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus dienā, kurā Komisija pieņēmusi ar tām saistīto īstenošanas aktu. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī valūtas maiņas kurss nav publicēts dienā, kurā Komisija pieņēmusi ar tām saistīto īstenošanas aktu, pārrēķinos piemēro Komisijas noteikto attiecīgā perioda vidējo mēneša norēķinu kursu. Šo vienoto valūtas maiņas kursu piemēro visā Fonda finansiālā pabalsta izmantošanas periodā, kā arī galīgajā ziņojumā par finansiālā pabalsta izlietojumu un paziņojumā par īstenošanu, un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā prasītajos elementos.”;
9)
regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Ja saistībā ar jaunatklātiem apstākļiem nodarītie postījumi tiek novērtēti kā būtiski mazāki, saņēmējvalsts atmaksā Komisijai atbilstošu Fonda finansiālā pabalsta summu.”;
10)
regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
“11. pants
1. Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvus un finansiālus sodus.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas, revidēt visus finansējuma saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu.
3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (11) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (12), lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar līgumu par Savienības finansējumu.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, deleģēšanas nolīgumos ar trešām valstīm, līgumos un Fonda finansiālā pabalsta piešķiršanas lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, paredz noteikumus, ar kuriem Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF skaidri nosaka pilnvaras šādu revīziju un pārbaužu veikšanai saskaņā ar to atbilstīgajām kompetences jomām.
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.)."
(12) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”;"
11)
regulas 13. un 14. pantu svītro.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 15. maijā


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING DECISION
of 13 June 2014
on the compliance of European standards EN 15649-1:2009+A2:2013 and EN 15649-6:2009+A1:2013 for floating leisure articles for use on and in the water with the general safety requirement of Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council and publication of the references of those standards in the Official Journal of the European Union
(Text with EEA relevance)
(2014/359/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety (1), and in particular the first subparagraph of Article 4(2) thereof,
Whereas:
(1)
Article 3(1) of Directive 2001/95/EC requires producers to place only safe products on the market.
(2)
Under the second subparagraph of Article 3(2) of Directive 2001/95/EC, a product shall be presumed safe, as far as the risks and risk categories covered by the relevant national standards are concerned, when it conforms to voluntary national standards transposing European standards, the references of which have been published by the Commission in the Official Journal of the European Union, in accordance with Article 4(2) of that Directive.
(3)
Pursuant to Article 4(1) of Directive 2001/95/EC, European standards are established by European standardisation organisations (ESOs) under mandates drawn up by the Commission.
(4)
Pursuant to Article 4(2) of Directive 2001/95/EC, the Commission is to publish the references of such standards.
(5)
On 21 April 2005, the Commission adopted Decision 2005/323/EC on the safety requirements to be met by the European standards for floating leisure articles for use on or in the water pursuant to Directive 2001/95/EC of the European Parliament and of the Council (2).
(6)
On 6 September 2005, the Commission issued mandate M/372 to the ESOs for drawing up European standards to address the main risks associated with floating leisure articles for use on and in the water, namely drowning and near-drowning accidents as well as other risks related to the product design, such as drifting away, losing hold, falling from high height, entrapment or entanglement above or below the water surface, sudden loss of buoyancy, capsizing, cold shock, as well as the risks inherent to their use, such as collision and impact, and risks linked to winds, currents and tides.
(7)
The European Committee for Standardisation (CEN) adopted a series of European standards (EN 15649 parts 1-7) for floating leisure articles in response to the Commission's mandate; on 18 July 2013 the Commission adopted Implementing Decision 2013/390/EU (3) stating that European standards EN 15649 (parts 1-7) for floating leisure articles meet the general safety requirement of Directive 2001/95/EC for the risks they cover, and published their references in part C of the Official Journal of the European Union.
(8)
Since then CEN has revised the following European standards for floating leisure articles for use on and in the water: EN 15649-1:2009+A2:2013 and EN 15649-6:2009+A1:2013.
(9)
European standards EN 15649-1:2009+A2:2013 and EN 15649-6:2009+A1:2013 fulfil the mandate M/372 and comply with the general safety requirement of Directive 2001/95/EC. Their references should accordingly be published in the Official Journal of the European Union.
(10)
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee set up under Directive 2001/95/EC,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The following European standards meet the general safety requirement of Directive 2001/95/EC for the risks they cover:
(a)
EN 15649-1:2009+A2:2013 ‘Floating leisure articles for use on and in the water - Part 1: Classification, materials, general requirements and test methods’;
(b)
EN 15649-6:2009+A1:2013 ‘Floating leisure articles for use on and in the water - Part 6: Additional specific safety requirements and test methods for Class D devices’.
Article 2
The references of standards EN 15649-1:2009+A2:2013 and EN 15649-6:2009+A1:2013 shall be published in part C of the Official Journal of the European Union.
Article 3
This Decision shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
Done at Brussels, 13 June 2014.


Input:
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1155/2012
(2012. gada 5. decembris),
ar ko 183. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.
(2)
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 26. novembrī nolēma svītrot sešas organizācijas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.
(3)
Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 5. decembrī


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 1132/2014
of 24 October 2014
establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Regulation (EU) No 1308/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing a common organisation of the markets in agricultural products and repealing Council Regulations (EEC) No 922/72, (EEC) No 234/79, (EC) No 1037/2001 and (EC) No 1234/2007 (1),
Having regard to Commission Implementing Regulation (EU) No 543/2011 of 7 June 2011 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1234/2007 in respect of the fruit and vegetables and processed fruit and vegetables sectors (2), and in particular Article 136(1) thereof,
Whereas:
(1)
Implementing Regulation (EU) No 543/2011 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade negotiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in Annex XVI, Part A thereto.
(2)
The standard import value is calculated each working day, in accordance with Article 136(1) of Implementing Regulation (EU) No 543/2011, taking into account variable daily data. Therefore this Regulation should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
The standard import values referred to in Article 136 of Implementing Regulation (EU) No 543/2011 are fixed in the Annex to this Regulation.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 24 October 2014.


Input:
RÅDETS AFGØRELSE
af 5. juni 2014
om den holdning, der skal indtages på vegne af Den Europæiske Union i AVS-EU Ministerrådet til revisionen af bilag IV til AVS-EF-partnerskabsaftalen
(2014/361/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 209, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,
under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1) (i det følgende benævnt »AVS-EF-partnerskabsaftalen«),
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge artikel 100 i AVS-EF-partnerskabsaftalen kan bilag Ia, Ib, II, III, IV og VI til AVS-EF-partnerskabsaftalen revideres, revurderes og/eller ændres af AVS-EU-Ministerrådet på grundlag af en henstilling fra AVS-EU-Udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering.
(2)
Parterne til AVS-EF-partnerskabsaftalen indgik internationalt forpligtende aftaler om bistandseffektivitet i Busan, Accra og ved OECD/DAC-mødet i Paris i 2010.
(3)
Reglerne om statsborgerskab og oprindelse kunne forbedres yderligere i overensstemmelse med disse internationale forpligtelser.
(4)
En præcisering og forenkling af bestemmelserne i bilag IV til AVS-EF-partnerskabsaftalen kunne forbedre EUF's gennemførelseseffektivitet -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtage i AVS-EU-Ministerrådet til revisionen af bilag IV til AVS-EF-partnerskabsaftalen, baseres på det udkast til AVS-EU-Ministerrådets afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.
Artikel 2
AVS-EU-Ministerrådets afgørelse offentliggøres efter vedtagelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Luxembourg, den 5. juni 2014.


Input:
DEĊIŻJONI TA’ IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tal-4 ta’ Diċembru 2012
li tawtorizza laboratorju f’Dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja biex jitwettqu testijiet seroloġiċi biex tkun segwita l-effettività tal-vaċċini tal-idrofobija
(notifikata bid-dokument numru C(2012) 8757)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
(2012/752/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2000/258/KE tal-20 ta’ Marzu 2000 li taħtar istituzzjoni speċifika sabiex tkun responsabbli biex tistabbilixxi l-kriterji neċessarji għall-istandardizzazzjoni ta’ testijiet seroloġiċi biex issegwi l-effettività tat-tilqim kontra l-idrofobija (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3(2) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni 2000/258/KE taħtar lill-Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) f’Nancy, Franza (integrata mill-1 ta’ Lulju 2010 fl-Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES), bħala l-istitut speċifiku responsabbli biex jistabbilixxi l-kriterji meħtieġa għall-istandardizzazzjoni tat-testijiet seroloġiċi biex tkun segwita l-effettività tal-vaċċini tal-idrofobija.
(2)
Dik id-Deċiżjoni tipprevedi wkoll li l-ANSES tiddokumenta l-evalwazzjoni tal-laboratorji f’pajjiżi terzi li jkunu applikaw biex jagħmlu testijiet seroloġiċi biex tkun segwita l-effettività tal-vaċċini tal-idrofobija.
(3)
L-awtorità kompetenti ta’ Dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja ressqet applikazzjoni għall-approvazzjoni tal-laboratorju għall-idrofobija tal-Istitut Veterinarju f’dan il-pajjiż terz biex iwettaq dawn it-testijiet seroloġiċi. Dik l-applikazzjoni hija sostnuta minn rapport favorevoli mill-ANSES, datat it-3 ta’ Settembru 2012, dwar l-evalwazzjoni ta’ dak il-laboratorju.
(4)
Għaldaqstant, dak il-laboratorju għandu jkun awtorizzat biex iwettaq testijiet seroloġiċi biex tkun segwita l-effettività tal-vaċċini tal-idrofobija fil-klieb, fil-qtates u fl-inmsa.
(5)
Il-miżuri stipulati f’din id-Deċiżjoni huma konformi mal-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
Il-laboratorju li ġej hu awtorizzat li jwettaq testijiet seroloġiċi biex tkun segwita l-effettività tal-vaċċini tal-idrofobija fil-klieb, fil-qtates u fl-inmsa, kif stipulat fl-Artikolu 3(2) tad-Deċiżjoni 2000/258/KE:
Il-Laboratorju għall-Idrofobija tal-IstitutVeterinarju
Il-Fakultà tal-Mediċina Veterinarja
Lazar Pop-Trajkov 5-7
1000 Skopje
Dik li kienet ir-Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni tapplika mill-1 ta’ Jannar 2013.
Artikolu 3
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, l-4 ta’ Diċembru 2012.


Input:
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1305/2014
2014 m. gruodžio 11 d.
dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1)
pagal Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio e punktą geležinkelių sistema yra padalyta į struktūrinius ir funkcinius posistemius. Kiekvienam šių posistemių turėtų būti taikoma techninė sąveikos specifikacija (TSS);
(2)
Komisijos reglamentu (EB) Nr. 62/2006 (2) nustatyta transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninė sąveikos specifikacija;
(3)
2010 m. Europos geležinkelio agentūra (toliau - agentūra) pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnio 1 dalį buvo įgaliota peržiūrėti telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninę sąveikos specifikaciją;
(4)
2013 m. gruodžio 10 d. agentūra paskelbė rekomendaciją ERA/REC/106 - 2013/REC atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 62/2006 A priedą;
(5)
pagal telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS neturėtų reikėti naudoti ypatingų technologijų arba techninių sprendimų, išskyrus tuos atvejus, kai tai yra būtina Europos geležinkelio sistemos sąveikai;
(6)
geležinkelio sektoriaus atstovaujamieji organai parengė Generalinį telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS diegimo planą. Generaliniame plane nurodyta, kokiais būtinais etapais pereinama nuo suskaidytų nacionalinių metodų prie vientiso keitimosi informacija visoje Europos geležinkelių sistemoje;
(7)
telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS grindžiama geriausiomis turimomis ekspertų žiniomis. Kiti daliniai telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS pakeitimai prireikus galėtų būti daromi atsižvelgiant į technologijų ir eksploatavimo pokyčius. Turėtų būti sukurtas pakeitimų kontrolės valdymo procesas, pagal kurį būtų konsoliduojami ir atnaujinami telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS reikalavimai;
(8)
visi subjektai, ypač Europos geležinkelio sektoriaus atstovaujamiesiems organams nepriklausantys mažieji krovinių vežėjai, turėtų būti informuoti apie jų pareigas, susijusias su telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, TSS;
(9)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 turėtų būti panaikintas;
(10)
šiame reglamente numatytos priemonės atitinka komiteto, įsteigto pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnio 1 dalį, nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Priimama priede pateikta Europos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninė sąveikos specifikacija (TSS).
2 straipsnis
Taikymo sritis
1. Ši TSS taikoma Direktyvos 2008/57/EB II priedo 2.6 skirsnio b punkte apibrėžtų Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių posistemiui.
2. TSS taikoma šiems tinklams:
a)
Direktyvos 2008/57/EB I priedo 1.1 skirsnyje apibrėžtam transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos tinklui;
b)
Direktyvos 2008/57/EB I priedo 2.1 skirsnyje apibrėžtam transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos tinklui;
c)
kitoms Sąjungos geležinkelių sistemos tinklo dalims.
Direktyvos 2008/57/EB 1 straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais ši TSS netaikoma.
3. TSS taikoma 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ir 1 668 mm nominalaus vėžės pločio tinklams.
3 straipsnis
Techninių dokumentų atnaujinimas ir pranešimas apie juos
Savo interneto svetainėje agentūra skelbia priedo 4.2.11.1 punkte (b ir d papunkčiuose) nurodytus vietovių kodus ir įmonių kodus, taip pat 7.2 skirsnyje nurodytus techninius dokumentus ir praneša Komisijai apie su jais susijusią pažangą.
Apie šią pažangą Komisija valstybes nares informuoja pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnio 1 dalį įsteigtame komitete.
4 straipsnis
Atitiktis tinklams ne Europos Sąjungos valstybėse
Teikiant krovinių vežimo geležinkeliais iš trečiųjų valstybių arba į jas paslaugas, atitiktis priede pateiktos TSS reikalavimams priklauso nuo subjektų, veikiančių už Europos Sąjungos ribų, teikiamos informacijos turėjimo, nebent dvišaliuose susitarimuose būtų numatytas su ta TSS suderinamas keitimasis informacija.
5 straipsnis
Įgyvendinimas
1. Agentūra vertina ir stebi šio reglamento įgyvendinimą, kad nustatytų, ar pasiekti sutarti tikslai ir ar laikomasi sutartų terminų, ir pateikia vertinimo ataskaitą priedo 7.1.4 skirsnyje nurodytam Telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, valdymo komitetui.
2. Telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, valdymo komitetas šio reglamento įgyvendinimą vertina remdamasis agentūros pateikta vertinimo ataskaita ir priima atitinkamus sprendimus, kokių tolesnių veiksmų imtis sektoriuje.
3. Valstybės narės užtikrina, kad visos jų teritorijoje veikiančios geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat jų teritorijoje užregistruoti vagonų prižiūrėtojai būtų informuoti apie šį reglamentą, ir paskiria nacionalinę ryšių palaikymo instituciją, atsakingą už reglamento įgyvendinimo patikrą, kaip aprašyta III priedėlyje.
4. Šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą valstybės narės Komisijai atsiunčia iki 2018 m. gruodžio 31 d. Ataskaita aptariama pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnio 1 dalį įsteigtame komitete. Šio reglamento priede pateikta TSS prireikus derinama.
6 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 panaikinamas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
7 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. gruodžio 11 d.


Input:
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1047/2014
av den 29 juli 2014
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 när det gäller de nationella eller regionala strategier som medlemsstaterna ska utarbeta för skolmjölksprogrammet
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 27.1 b, och
av följande skäl:
(1)
I artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 föreskrivs att från och med den 1 augusti 2015 ska de medlemsstater som önskar delta i skolmjölksprogrammet i förväg ha en nationell eller regional strategi för hur det ska genomföras.
(2)
I artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 föreskrivs att när medlemsstaterna utarbetar sina strategier, ska de upprätta en förteckning över mjölk och mjölkprodukter som är stödberättigade inom deras respektive program. För att effektivisera skolmjölksprogrammet bör en medlemsstats strategi även innehålla andra nyckelelement, nämligen barnens åldersgrupper och utdelningens frekvens, programmets preliminära utgifter, inklusive information om huruvida nationella betalningar kommer att göras, samt arrangemangen för att bedöma programmets effektivitet.
(3)
Om en medlemsstat planerar kompletterande åtgärder i enlighet med artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, bör den också beskriva dessa åtgärder i sin strategi.
(4)
Det bör fastställas bestämmelser om den nationella eller regionala strategi som medlemsstater ska utarbeta för skolmjölksprogrammet. Dessa bestämmelser bör tillämpas från och med 2015.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Strategi
1. Skolmjölksprogrammets genomförandestrategi som medlemsstaterna ska utarbeta enligt artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska lämnas in till kommissionen senast den 1 juli varje år.
2. Strategin ska innehålla minst följande:
a)
Vilken administrativ nivå som skolmjölksprogrammet ska förvaltas på.
b)
En förteckning över programmets utvalda mjölk och mjölkprodukter som ska anges med respektive KN-nummer och en förklaring av förfarandet för fastställande av vilka produkter som ska levereras.
c)
Programmets arrangemang för produktleveranser, inklusive utdelningens frekvens och tidpunkt samt programmets stödmottagare.
d)
Programmets preliminära utgifter, inklusive uppgift om huruvida nationell betalning kommer att ske i enlighet med artikel 217 i förordning (EU) nr 1308/2013, med uppgift om finansieringen av sådana betalningar.
e)
Arrangemangen för att bedöma programmets effektivitet.
3. Om medlemsstater beslutar att införa kompletterande åtgärder för sitt skolmjölksprogram i enlighet med artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska de beskriva sådana åtgärder i sin strategi, inklusive åtgärdernas syfte och förväntade nytta samt hur de ska finansieras.
Artikel 2
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med 2015.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2014.


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) 2015/591
of 31 March 2015
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications (Presunto de Melgaço (PGI))
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council of 21 November 2012 on quality schemes for agricultural products and foodstuffs (1), and in particular Article 52(2) thereof,
Whereas:
(1)
Pursuant to Article 50(2)(a) of Regulation (EU) No 1151/2012, Portugal's application to register the name ‘Presunto de Melgaço’ was published in the Official Journal of the European Union (2).
(2)
As no statement of opposition under Article 51 of Regulation (EU) No 1151/2012 has been received by the Commission, the name ‘Presunto de Melgaço’ should [therefore] be entered in the register,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
The name ‘Presunto de Melgaço’ (PGI) is hereby entered in the register.
The name referred to in the first paragraph identifies a product in Class 1.2. Meat products (cooked, salted, smoked, etc.) set out in Annex XI to Commission Implementing Regulation (EU) No 668/2014 (3).
Article 2
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 31 March 2015.


Input:
REGLAMENTO (UE) No 1292/2013 DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO
de 11 de diciembre de 2013
que modifica el Reglamento (CE) no 294/2008 por el que se crea el Instituto Europeo de Innovación y Tecnología
(Texto pertinente a efectos del EEE)
EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 173, apartado 3,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Previa transmisión del proyecto de acto legislativo a los Parlamentos nacionales,
Visto el dictamen del Comité Económico y Social Europeo (1),
De conformidad con el procedimiento legislativo ordinario (2),
Considerando lo siguiente:
(1)
La Estrategia Europa 2020 para un crecimiento inteligente, sostenible e integrador asigna un papel prominente al Instituto Europeo de Innovación y Tecnología («EIT»), que contribuye a una serie de iniciativas emblemáticas.
(2)
Durante el período comprendido entre 2014 y 2020 el EIT debe contribuir a alcanzar los objetivos de «Horizonte 2020 - Programa Marco de Investigación e Innovación» establecido por el Reglamento (UE) no 1291/2013 (3) del Parlamento Europeo y del Consejo («Horizonte 2020»), mediante la integración del triángulo del conocimiento que forman la educación superior, la investigación, y la innovación.
(3)
A fin de garantizar un marco coherente a los participantes en Horizonte 2020, el Reglamento (UE) no 1290/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (4) («Normas de participación») debe aplicarse al EIT.
(4)
Las normas relativas a la gestión de los derechos de propiedad intelectual están definidas en las Normas de participación.
(5)
Las normas relativas a la asociación de terceros países se definen en Horizonte 2020.
(6)
El EIT debe fomentar el espíritu empresarial en sus actividades centradas en la educación superior, la investigación y la innovación. En particular, debe promover una excelente educación empresarial y apoyar la creación de empresas incipientes y empresas derivadas.
(7)
El EIT debe establecer un diálogo directo con los representantes nacionales y regionales y otros participantes de toda la cadena de la innovación, generando efectos beneficiosos para ambas partes. Para que dicho diálogo e intercambio sea más sistemático, debería crearse un foro de participantes del EIT que agrupe a la comunidad general de partes interesadas para debatir sobre cuestiones horizontales. El EIT también debe llevar a cabo actividades de información y comunicación dirigidas a las partes interesadas pertinentes.
(8)
El EIT debe favorecer una participación debidamente equilibrada entre los distintos actores del triángulo del conocimiento que participan en las Comunidades de Conocimiento e Innovación (CCI). Debe favorecer, además, una participación destacada del sector privado, en particular de las micro y pequeñas y medianas empresas (PYME).
(9)
Debe definirse el ámbito de aplicación de la contribución del EIT a las CCI y debe clarificarse el origen de los recursos financieros de estas últimas.
(10)
Debe simplificarse la composición de los órganos del EIT. Debe racionalizarse el funcionamiento del Consejo de Administración del EIT, y deben precisarse las respectivas funciones y tareas del Consejo de Administración y del Director.
(11)
Las nuevas CCI, incluidos sus ámbitos prioritarios y la organización y el calendario del proceso de selección, deben crearse sobre la base de las modalidades definidas en la Agenda de Innovación Estratégica con arreglo a un procedimiento abierto, transparente y competitivo.
(12)
Las CCI deben ampliar sus actividades educativas, a fin de reforzar la base de competencias en toda la Unión, facilitando cursos de formación profesional y otros cursos adecuados.
(13)
La cooperación en la organización del seguimiento y la evaluación de las CCI entre la Comisión y el EIT es necesaria para garantizar la coherencia con el sistema de seguimiento y evaluación de toda la Unión. En particular, deben existir unos principios claros para el seguimiento de las CCI y del EIT.
(14)
Las CCI deben buscar sinergias con las iniciativas pertinentes de la Unión, nacionales y regionales.
(15)
Para garantizar una mayor participación de organizaciones de distintos Estados miembros en las CCI, las organizaciones asociadas deben estar establecidas en al menos tres Estados miembros.
(16)
El EIT y las CCI deben desarrollar actividades de divulgación y difundir mejores prácticas, también a través del plan regional de innovación.
(17)
Antes de iniciar el proceso de selección de las CCI, el EIT debe adoptar los criterios y procedimientos para la financiación, el seguimiento y la evaluación de las actividades de las CCI.
(18)
El programa de trabajo trienal del EIT debe tener en cuenta el dictamen de la Comisión relativo a los objetivos específicos del EIT, tal como se definen en Horizonte 2020, y su complementariedad con las políticas y los instrumentos de la Unión.
(19)
El EIT, que participa en Horizonte 2020, se verá afectado por la racionalización de los gastos en materia de cambio climático, tal como se define en Horizonte 2020.
(20)
La evaluación del EIT debe aportar a tiempo datos para la evaluación de Horizonte 2020 en 2017 y 2023.
(21)
La Comisión debe reforzar su papel en el seguimiento de la aplicación de aspectos específicos de las actividades del EIT.
(22)
El presente Reglamento debe establecer una dotación financiera para toda la duración de Horizonte 2020 que, a tenor del apartado 17 del [Acuerdo Interinstitucional de 2 de diciembre de 2013 entre el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión sobre disciplina presupuestaria, cooperación en materia presupuestaria y buena gestión financiera] (5), ha de constituir la referencia principal para el Parlamento Europeo y el Consejo durante el procedimiento presupuestario anual. La contribución financiera para el EIT debe proceder de Horizonte 2020.
(23)
Contrariamente a lo esperado inicialmente, la Fundación del EIT no recibirá una contribución directa del presupuesto de la Unión y, por tanto, no le es aplicable el procedimiento de aprobación de la gestión de la Unión.
(24)
En aras de la claridad, el anexo del Reglamento (CE) no 294/2008 del Parlamento Europeo y del Consejo (6) debe sustituirse por un nuevo anexo.
(25)
Procede, por tanto, modificar el Reglamento (CE) no 294/2008 en consecuencia.
HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El Reglamento (CE) no 294/2008 se modifica como sigue:
1)
El artículo 2 se modifica como sigue:
a)
El punto 1 se sustituye por el texto siguiente:
«1. se entenderá por "innovación": el proceso, y los resultados de este proceso, a través de los cuales nuevas ideas dan respuesta a una necesidad o demanda social o económica y generan nuevos productos, servicios o modelos empresariales y organizativos que se introducen con éxito en un mercado ya existente o son capaces de crear nuevos mercados y que aportan valor a la sociedad;».
b)
El punto 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. se entenderá por "comunidad de conocimiento e innovación" (CCI): una asociación autónoma de instituciones de educación superior, organizaciones de investigación, empresas y otros participantes en el proceso de innovación, en la forma de una red estratégica, independientemente de su forma jurídica precisa, basada en la planificación conjunta de la innovación, a medio o largo plazo, con el fin de hacer frente a los desafíos del EIT y contribuir a alcanzar los objetivos fijados en el marco del Reglamento (UE) no 1291/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (7) ("Horizonte 2020");
(7) Reglamento (UE) no 1291/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo por el que se establece Horizonte 2020 - Programa Marco de Investigación e Innovación (2014-2020) y por la que se deroga la Decisión no 1982/2006/CE (DO L 347 de 20.12.2013, p. 104).»."
c)
El punto 3 se sustituye por el texto siguiente:
«3. se entenderá por "centro de ubicación conjunta": una zona geográfica en la que estén ubicados y puedan interactuar con facilidad los principales socios del triángulo del conocimiento, proporcionando así el punto focal de la actividad de las CCI en dicha zona.».
d)
Se suprime el punto 4.
e)
El punto 5 se sustituye por el texto siguiente:
«5. se entenderá por "organización asociada": cualquier organización que sea miembro de una CCI, en particular, instituciones de educación superior, organizaciones de investigación, empresas públicas o privadas, instituciones financieras, autoridades regionales y locales, fundaciones y organizaciones sin ánimo de lucro.».
f)
El punto 9 se sustituye por el texto siguiente:
«9. se entenderá por "Agenda de Innovación Estratégica" (AIE): un documento de orientación en el que se describan los ámbitos prioritarios y la estrategia a largo plazo del EIT para las futuras iniciativas y se incluya una sinopsis de la programación de actividades de educación superior, investigación e innovación para un período de siete años.».
g)
Se añade el siguiente punto:
«9 bis. se entenderá por "plan regional de innovación" (PRI): un plan de divulgación orientado a las asociaciones entre instituciones de educación superior, organizaciones de investigación, empresas y otras partes interesadas con miras a impulsar la innovación en toda la Unión.».
h)
Se añaden los puntos siguientes:
«10. se entenderá por "Foro de Participantes": una plataforma abierta a representantes de las autoridades nacionales, regionales y locales, a intereses organizados y a entidades individuales de la empresa, la educación superior, la investigación, las asociaciones, la sociedad civil y las organizaciones de clusters, así como otras partes interesadas del triángulo del conocimiento.
11. se entenderá por "actividades de las CCI con valor añadido": las actividades realizadas por organizaciones asociadas o, en su caso, por entidades jurídicas de las CCI, que contribuyan a la integración del triángulo del conocimiento, formado por la educación superior, la investigación, y la innovación, incluidas las actividades de creación, administración y coordinación de las CCI y que contribuyan a los objetivos generales del EIT.».
2)
El artículo 3 se sustituye por el texto siguiente:
«Artículo 3
Misión y objetivos
La misión del EIT será contribuir al crecimiento económico sostenible en Europa y a la competitividad industrial, reforzando la capacidad de innovación de los Estados miembros y de la Unión, a fin de abordar los importantes retos a los que se enfrenta la sociedad europea. Perseguirá este objetivo promoviendo simultáneamente las sinergias y la cooperación entre la educación superior, la investigación y la innovación del más alto nivel así como la integración de las mismas, entre otras cosas impulsando el espíritu empresarial.
Los objetivos generales del EIT, los objetivos específicos y los indicadores de resultados para el período comprendido entre 2014 y 2020 se definen en Horizonte 2020.».
3)
El artículo 4, apartado 1, se modifica como sigue:
a)
La letra a) se sustituye por el texto siguiente:
«a)
un Consejo de Administración compuesto por miembros de alto nivel con experiencia en los sectores de la educación superior, la investigación, la innovación y la empresa. Será responsable de dirigir las actividades del EIT, de seleccionar, designar y evaluar las CCI y de adoptar cualquier otra decisión estratégica. Estará asistido por un Comité Ejecutivo;».
b)
Se suprime la letra b).
c)
La letra c) se sustituye por el texto siguiente:
«c)
un Director, nombrado por el Consejo de Administración, que responderá ante el Consejo de Administración de la gestión administrativa y financiera del EIT, del que será el representante legal;».
4)
El artículo 5, apartado 1, se modifica como sigue:
a)
La letra a) se sustituye por el texto siguiente:
«a)
identificará, de conformidad con la AIE, sus principales prioridades y actividades;».
b)
La letra c) se sustituye por el texto siguiente:
«c)
seleccionará y designará las CCI en los ámbitos prioritarios con arreglo al artículo 7 y definirá sus derechos y obligaciones mediante acuerdos, les proporcionará un apoyo apropiado, aplicará medidas de control de la calidad adecuadas, efectuará un seguimiento continuo de sus actividades, evaluándolas periódicamente, garantizará un grado de coordinación adecuado, y facilitará la comunicación y la cooperación temática entre las CCI;».
c)
La letra f) se sustituye por el texto siguiente:
«f)
fomentará la difusión de mejores prácticas en aras de la integración del triángulo del conocimiento, también entre las CCI, con el fin de desarrollar una cultura común en materia de innovación y de transmisión de conocimientos, e incentivará la participación en actividades de divulgación, también en el marco del PRI;».
d)
La letra h) se sustituye por el texto siguiente:
«h)
promoverá enfoques multidisciplinarios para la innovación, en particular la integración de soluciones tecnológicas, sociales y no tecnológicas, enfoques organizativos y nuevos modelos de empresa;».
e)
Se añaden las letras siguientes:
«i)
garantizará la complementariedad y la sinergia entre las actividades del EIT y otros programas de la Unión, cuando resulte procedente;
j)
promoverá las CCI como socios de innovación de excelencia dentro y fuera de la Unión;
k)
creará un Foro de Participantes, para informar sobre las actividades del EIT, sus experiencias, mejores prácticas y contribución a la innovación, la investigación y la educación, las políticas y los objetivos de la Unión, y para permitir a los participantes que expresen sus puntos de vista. Se convocará, al menos una vez al año, una reunión del Foro de Participantes. Los representantes de los Estados miembros se reunirán en una formación especial, durante la reunión del Foro de Participantes, para garantizar que exista una comunicación y un flujo de información adecuados con el EIT, y para ser informados de los logros, prestar asesoramiento y compartir experiencias con el EIT y las CCI. La formación especial de los representantes de los Estados miembros en el seno del Foro de Participantes garantizará asimismo la sinergia y la complementariedad adecuadas entre las actividades del EIT y de las CCI con programas e iniciativas nacionales, incluida la posible cofinanciación nacional de actividades de las CCI.».
5)
El artículo 6 se modifica como sigue:
a)
El apartado 1 se modifica como sigue:
i)
La letra b) se sustituye por el texto siguiente:
«b)
actividades de investigación de vanguardia orientada a la innovación en ámbitos de interés social y económico clave, basada en los resultados de investigaciones nacionales y europeas, con potencial para reforzar la competitividad de Europa a escala internacional y encontrar soluciones para los importantes retos a los que se enfrenta la sociedad europea;».
ii)
La letra c) se sustituye por el texto siguiente:
«c)
actividades de educación y formación a nivel de máster y de doctorado, así como cursos de formación profesional, en disciplinas capaces de colmar las necesidades socioeconómicas europeas futuras y que amplíen la base de talentos de la Unión, propicien el desarrollo de habilidades relacionadas con la innovación, el perfeccionamiento de las habilidades empresariales y de gestión, así como la movilidad de investigadores y estudiantes, y fomenten la puesta en común de conocimientos, las tutorías y el establecimiento de redes entre los receptores de titulaciones y formación con la marca del EIT;».
iii)
La letra d) se sustituye por el texto siguiente:
«d)
actividades de divulgación y difusión de las mejores prácticas en el sector de la innovación, centrándose en el establecimiento de relaciones de cooperación entre la educación superior, la investigación y la empresa, incluidos los sectores financiero y de servicios;».
iv)
Se añade la siguiente letra:
«e)
búsqueda de sinergias y complementariedades entre las actividades de las CCI y los programas existentes a escala europea, nacional y regional, cuando proceda.».
b)
El apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. Las CCI disfrutarán de una autonomía sustancial general para definir su organización interna y su composición, así como su programa y sus métodos de trabajo precisos. En particular, las CCI deberán:
a)
establecer mecanismos de gobernanza que reflejen el triángulo del conocimiento de la educación superior, la investigación y la innovación;
b)
estar dispuestas a acoger a nuevos miembros, siempre que estos aporten un valor añadido a la asociación;
c)
funcionar de forma abierta y transparente, de acuerdo con su reglamento interno;
d)
establecer planes empresariales con objetivos e indicadores clave de rendimiento;
e)
desarrollar estrategias de sostenibilidad financiera.».
6)
El artículo 7 se modifica como sigue:
a)
El apartado 1 se sustituye por el texto siguiente:
«1. El EIT seleccionará y designará a una asociación para que se convierta en CCI aplicando un procedimiento competitivo, abierto y transparente. El EIT adoptará y publicará criterios detallados para la selección de las CCI, basados en los principios de excelencia y de relevancia para la innovación. En el proceso de selección participarán expertos externos e independientes.».
b)
Se inserta el siguiente apartado:
«1 bis. El EIT pondrá en marcha la selección y designación de las CCI con arreglo a los ámbitos prioritarios y al calendario definidos en la AIE.».
c)
El apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. De acuerdo con los principios enunciados en el apartado 1, los criterios de selección para la designación de las CCI incluirán, entre otros:
a)
la capacidad actual y potencial de innovación con que cuenta la asociación, incluido el espíritu empresarial, así como su excelencia en materia de educación superior, investigación e innovación;
b)
la capacidad de la asociación para cumplir los objetivos de la AIE y contribuir de esta forma al objetivo general y a las prioridades de Horizonte 2020;
c)
el enfoque multidisciplinario de la innovación, incluida la integración de soluciones tecnológicas, sociales y no tecnológicas;
d)
la capacidad de la asociación de garantizar una financiación sostenible y autosuficiente a largo plazo, incluida una aportación sustancial y creciente del sector privado, de la industria y de los servicios;
e)
una participación debidamente equilibrada en la asociación de organizaciones activas en el triángulo del conocimiento de, la educación superior, la investigación y la innovación;
f)
la demostración de un plan de gestión de la propiedad intelectual adecuado para el sector de que se trate, incluido el modo en que se han tenido en cuenta las aportaciones procedentes de diversas organizaciones asociadas;
g)
medidas para apoyar la participación del sector privado y la colaboración con el mismo, incluyendo al sector financiero y, en particular, a las PYME, así como la creación de empresas incipientes, empresas derivadas y PYME con miras a la explotación comercial de los resultados de las actividades de las CCI;
h)
la preparación para adoptar medidas concretas con miras a interactuar y cooperar con el sector público y el sector terciario, según proceda;
i)
la preparación para interactuar con otras organizaciones y redes fuera de las CCI, con objeto de compartir mejores prácticas y excelencia;
j)
la preparación para establecer propuestas concretas de sinergias con iniciativas de la Unión y otras iniciativas pertinentes.».
d)
El apartado 3 se sustituye por el texto siguiente:
«3. La condición mínima para constituir una CCI es la participación de al menos tres organizaciones asociadas establecidas en al menos tres Estados miembros diferentes. Todas estas organizaciones asociadas deberán ser independientes entre sí, en la acepción del artículo 8 del Reglamento (UE) no 1290/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo. (8)
(8) Reglamento (UE) no 1290/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo, del 11 de diciembre de 2013, por el que se establecen las normas de participación y difusión aplicables a «Horizonte 2020», Programa Marco de Investigación e Innovación (2014-2020) y por la que se deroga el Reglamento (CE) no 1906/2006 (DO L 347 de 20.12.2013, p. 81).»."
e)
El apartado 4 se sustituye por el texto siguiente:
«4. Además de la condición contemplada en el apartado 3, al menos dos tercios de las organizaciones asociadas que constituyan una CCI estarán establecidas en los Estados miembros. Cada CCI estará compuesta al menos por una institución de educación superior y una empresa privada.».
f)
Se añade el apartado siguiente:
«5. El EIT adoptará y publicará criterios y procedimientos para la financiación, el seguimiento y la evaluación de las actividades de las CCI antes de la puesta en marcha del procedimiento de selección para nuevas CCI. La formación especial de los representantes de los Estados miembros en el seno del Foro de Participantes será informada al respecto sin dilación.».
7)
Se insertan los artículos siguientes:
«Artículo 7 bis
Principios rectores de la evaluación y el seguimiento de las CCI
El EIT, sobre la base de los indicadores clave de rendimiento establecidos, entre otros, en el Reglamento (UE) no 1291/2013 y en la AIE, y en cooperación con la Comisión, organizará el seguimiento continuo y evaluaciones externas periódicas de los logros, los resultados y el impacto de cada CCI. Los resultados de dicho seguimiento y evaluaciones se comunicarán al Parlamento Europeo y al Consejo y se harán públicos.
Artículo 7 ter
Duración, continuación y terminación de una CCI
1. Dependiendo de los resultados del seguimiento continuo y de las evaluaciones periódicas y de las peculiaridades de los ámbitos particulares, una CCI vendrá a durar normalmente entre siete y quince años.
2. El EIT podrá establecer un acuerdo marco de asociación con una CCI por un periodo inicial de siete años.
3. El Consejo de Administración podrá decidir ampliar el acuerdo marco de asociación con una CCI más allá del período inicialmente fijado dentro de los límites de la dotación financiera a que se refiere el artículo 19, si es esta la mejor manera de alcanzar los objetivos del EIT.
4. Si las evaluaciones de una CCI dieran resultados inadecuados, el Consejo de Administración tomará las medidas apropiadas, a saber, reducir, modificar o retirar su apoyo financiero o poner término al acuerdo.».
8)
En el artículo 8, apartado 2, se inserta la letra siguiente:
«a bis)
difundan las mejores prácticas en cuestiones horizontales;».
9)
Se suprime el artículo 10.
10)
El artículo 13, apartado 2, se sustituye por el texto siguiente:
«2. El EIT publicará su reglamento interno, su reglamentación financiera específica mencionada en el artículo 21, apartado 1, y los criterios detallados para la selección de las CCI, mencionados en el artículo 7, antes de convocar la presentación de propuestas para seleccionar las CCI.».
11)
El artículo 14, apartado 2, se modifica como sigue:
a)
El apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. Las CCI se financiarán, en particular, de las siguientes fuentes:
a)
aportaciones de las organizaciones asociadas, que constituirán una fuente importante de financiación;
b)
aportaciones voluntarias de los Estados miembros, de terceros países o de autoridades públicas de los mismos;
c)
aportaciones de organismos o instituciones internacionales;
d)
ingresos generados por los activos propios y las actividades propias de las CCI y derechos de propiedad intelectual;
e)
dotaciones de capital, incluidas las gestionadas por la Fundación del EIT;
f)
legados, donaciones y aportaciones de particulares, instituciones, fundaciones y otros organismos nacionales;
g)
contribución del EIT;
h)
instrumentos financieros, incluidos los financiados con cargo al presupuesto general de la Unión.
Las aportaciones podrán incluir aportaciones en especie.».
b)
El apartado 4 se sustituye por el texto siguiente:
«4. La aportación del EIT a las CCI podrá cubrir hasta el 100 % de los costes totales subvencionables de las actividades de las CCI con valor añadido.».
c)
Se añaden los apartados siguientes:
«6. La aportación del EIT no representará, de media, más del 25 % de la dotación financiera total de una CCI.
7. El EIT creará un mecanismo de revisión competitivo para la asignación de un porcentaje adecuado de su contribución financiera a las CCI. Este incluirá la evaluación de los planes de actividad y del rendimiento de las CCI, efectuada a través de un seguimiento continuo.».
12)
El artículo 15 se sustituye por el siguiente texto:
«Artículo 15
Programación e información
1. El EIT adoptará un programa de trabajo trienal renovable, basado en la AIE, una vez que haya sido adoptada, en el que se enuncien las principales prioridades e iniciativas proyectadas del EIT y de las CCI, y que incluya una estimación de las necesidades y fuentes de financiación. También contendrá indicadores adecuados para el seguimiento de las CCI y de las actividades del EIT, utilizando un planteamiento orientado a los resultados. El EIT presentará a la Comisión el programa de trabajo trienal renovable preliminar a más tardar el 31 de diciembre del año que concluye dos años antes de la entrada en vigor del programa de trabajo trienal en cuestión (año no 2).
La Comisión emitirá un dictamen sobre los objetivos específicos del EIT definidos en Horizonte 2020 y su complementariedad con las políticas y los instrumentos de la Unión, en un plazo de tres meses desde la presentación del programa de trabajo. El EIT tendrá debidamente en cuenta el dictamen de la Comisión y, en caso de desacuerdo, justificará su posición. El EIT enviará su programa de trabajo definitivo al Parlamento Europeo, al Consejo, a la Comisión, al Comité Económico y Social Europeo y al Comité de las Regiones. Previa petición, el Director presentará el programa de trabajo definitivo a la comisión competente del Parlamento Europeo.
2. El EIT adoptará un informe anual, a más tardar el 30 de junio de cada año. En él se resumirán las actividades realizadas por el EIT y las CCI durante el año civil anterior y se evaluarán los resultados con respecto a los objetivos, los indicadores y el calendario fijados, los riesgos asociados a las actividades llevadas a cabo, el uso de los recursos y el funcionamiento general del EIT. El EIT remitirá el informe anual al Parlamento Europeo y al Consejo y les informará sobre las actividades del EIT y sobre su contribución a Horizonte 2020 y a las políticas y los objetivos de la Unión en materia de innovación, investigación y educación, al menos una vez al año.».
13)
El artículo 16 se modifica como sigue:
a)
En el apartado 2, la palabra «cinco» se sustituye por la palabra «tres».
b)
Se inserta el siguiente apartado:
«2 bis. La Comisión podrá llevar a cabo nuevas evaluaciones sobre temas o asuntos de importancia estratégica, con la ayuda de expertos independientes, a fin de examinar los progresos logrados por el EIT para alcanzar los objetivos fijados, identificar los factores que contribuyen a la ejecución de las actividades e identificar las mejores prácticas. Al realizarlas, la Comisión tendrá plenamente en cuenta su incidencia administrativa en el EIT y las CCI.».
14)
El artículo 17 se modifica como sigue:
a)
El apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. En la AIE se definirán los ámbitos prioritarios y la estrategia a largo plazo para el EIT y se incluirá una evaluación de su impacto socioeconómico y de su capacidad de generar el mejor valor añadido en términos de innovación. En la AIE se tomarán en consideración los resultados del seguimiento y la evaluación del EIT mencionados en el artículo 16.».
b)
Se añade el apartado siguiente:
«2 bis. En la AIE se incluirá un análisis de las sinergias y complementariedades posibles y adecuadas entre las actividades del EIT y otras iniciativas, instrumentos y programas de la Unión.».
c)
El apartado 4 se sustituye por el texto siguiente:
«4. A propuesta de la Comisión, el Parlamento Europeo y el Consejo adoptarán la AIE de conformidad con el artículo 173, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.».
15)
El artículo 19 se sustituye por el texto siguiente:
«Artículo 19
Compromisos presupuestarios
1. La dotación financiera en el marco de Horizonte 2020 para la aplicación del presente Reglamento durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2014 y el 31 de diciembre de 2020, se fija en 2 711,4 millones EUR en precios corrientes.
2. Dicho importe constituirá la referencia principal para el Parlamento Europeo y el Consejo durante el procedimiento presupuestario, con arreglo a lo establecido en el apartado 17 del Acuerdo Interinstitucional de 2 de diciembre de 2013 entre el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comisión sobre disciplina presupuestaria, cooperación en materia presupuestaria y buena gestión financiera (9).
3. El Parlamento Europeo y el Consejo autorizarán los créditos anuales dentro de los límites del marco financiero. La contribución financiera del EIT a las CCI se concederá en el marco de dicha dotación financiera.
(9) DO C 373 de 20.12.2013, p. 1.»."
16)
El artículo 20, se modifica como sigue:
a)
El apartado 5 se sustituye por el texto siguiente:
«5. El Consejo de Administración adoptará el proyecto de estimación, acompañado de un proyecto de organigrama de la plantilla de personal y del programa de trabajo trienal renovable preliminar y los transmitirá a la Comisión, a más tardar, el 31 de diciembre del año n - 2.».
b)
El apartado 6 se sustituye por el texto siguiente:
«6. Basándose en esa estimación, la Comisión introducirá en el proyecto de presupuesto general de la Unión las estimaciones que considere necesarias para que el importe de la subvención sea con cargo al presupuesto general.».
17)
El artículo 21 se modifica como sigue:
a)
Se inserta el apartado siguiente:
«1 bis. La contribución financiera al EIT se llevará a cabo de conformidad con el Reglamento (UE) no 1290/2013 y con el Reglamento (UE) no 1291/2013.».
b)
El apartado 4 se sustituye por el texto siguiente:
«4. Por recomendación del Consejo, el Parlamento Europeo aprobará, antes del 15 de mayo del año n + 2, la gestión en el año n del director en lo que respecta a la ejecución del presupuesto del EIT.».
18)
En el artículo 22, se suprime el apartado 4.
19)
Se inserta el artículo siguiente:
«Artículo 22 bis
Disolución del EIT
En caso de disolución del EIT, su liquidación tendrá lugar bajo la supervisión de la Comisión y de conformidad con el Derecho aplicable. Los acuerdos formalizados con las CCI y el acta de constitución de la Fundación del EIT establecerán las disposiciones adecuadas para tal situación.».
Artículo 2
El anexo del Reglamento (CE) no 294/2008 se sustituye por el anexo del presente Reglamento.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de enero de 2014.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Estrasburgo, el 11 de diciembre de 2013.


Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΌΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΌΣ (ΕΕ) αριθ. 587/2013 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 20ής Ιουνίου 2013
για την καταχώριση ονομασίας στο μητρώο προστατευόμενων ονομασιών προέλευσης και προστατευόμενων γεωγραφικών ενδείξεων [Fraises de Nîmes (ΠΓΕ)]
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 1151/2012 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 21ης Νοεμβρίου 2012, για τα συστήματα ποιότητας των γεωργικών προϊόντων και τροφίμων (1), και ιδίως το άρθρο 52 παράγραφος 2,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Ο κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1151/2012 κατάργησε και αντικατέστησε τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 510/2006 του Συμβουλίου, της 20ής Μαρτίου 2006, για την προστασία των γεωγραφικών ενδείξεων και των ονομασιών προέλευσης των γεωργικών προϊόντων και των τροφίμων (2).
(2)
Σύμφωνα με το άρθρο 6 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 510/2006, η αίτηση που υπέβαλε η Γαλλία για την καταχώριση της ονομασίας «Fraises de Nîmes», δημοσιεύθηκε στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης (3).
(3)
Δεδομένου ότι δεν έχει κατατεθεί στην Επιτροπή καμία δήλωση ένστασης βάσει του άρθρου 7 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 510/2006, η ονομασία «Fraises de Nîmes» πρέπει να καταχωρισθεί,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
Άρθρο 1
Καταχωρίζεται η ονομασία που αναφέρεται στο παράρτημα του παρόντος κανονισμού.
Άρθρο 2
Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
Βρυξέλλες, 20 Ιουνίου 2013.


Input:
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1144/2013 DER KOMMISSION
vom 13. November 2013
zur Eintragung einer Bezeichnung in das Register der garantiert traditionellen Spezialitäten (Tepertős pogácsa (G. T. S.))
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EU) Nr. 1151/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 21. November 2012 über Qualitätsregelungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel (1), insbesondere auf Artikel 52 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 1151/2012 ist die Verordnung (EG) Nr. 509/2006 des Rates vom 20. März 2006 über die garantiert traditionellen Spezialitäten bei Agrarerzeugnissen und Lebensmitteln (2) aufgehoben und ersetzt worden.
(2)
Der Antrag Ungarns auf Eintragung der Bezeichnung „Tepertős pogácsa“ wurde gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 509/2006 im Amtsblatt der Europäischen Union (3) veröffentlicht.
(3)
Deutschland und Österreich haben bei der Kommission Einspruch gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 509/2006 erhoben. Die Kommission hat gemäß Artikel 9 Absatz 3 die Einspruchserklärungen geprüft und für zulässig befunden.
(4)
Ungarn hat angegeben, dass es mit Deutschland und Österreich eine Einigung erzielt hat.
(5)
Die Einigung mit Deutschland führte zu einer Änderung des Eintragungsantrags, mit der die Angabe der für das Mehl verlangten Qualitätsparameter (BL55 und BL80) gestrichen wurde.
(6)
Österreich hat die Zusage Ungarns akzeptiert, derzufolge der Eintragungsantrag lediglich dem Schutz der ungarischen Bezeichnung „Tepertős pogácsa“ als garantiert traditionelle Spezialität dient, sich nicht abträglich auf Erzeugnisse mit dem Namen „Grammelpogatsche“ auswirkt und die Herstellung des mit dem Namen „Grammelpogatsche“ vermarkteten Erzeugnisses nicht in Frage stellt.
(7)
Angesichts dieser Tatsachen ist die Bezeichnung „Tepertős pogácsa“ in das Verzeichnis der garantiert traditionellen Spezialitäten einzutragen, und die Spezifikation ist entsprechend zu ändern und zu veröffentlichen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die in Anhang I dieser Verordnung genannte Bezeichnung wird eingetragen.
Artikel 2
Anhang II dieser Verordnung enthält die aktualisierte Spezifikation.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 13. November 2013


Input:
COMMISSION IMPLEMENTING DECISION (EU) 2015/348
of 2 March 2015
concerning the consistency of certain targets included in the national or functional airspace block plans submitted pursuant to Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council with the Union-wide performance targets for the second reference period
(notified under document C(2015) 1293)
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Regulation (EC) No 549/2004 of the European Parliament and of the Council of 10 March 2004 laying down the framework for the creation of the single European sky (the framework Regulation) (1), and in particular Article 11(3)(c) thereof,
Whereas:
(1)
Pursuant to Regulation (EC) No 549/2004, the Member States are to adopt national or functional airspace block (‘FAB’) plans, including binding national targets or targets at the level of FABs, ensuring consistency with the Union-wide performance targets. That Regulation also provides that the Commission is to assess the consistency of those targets on the basis of the assessment criteria referred to in point (d) of its Article 11(6) and that the Commission may decide to issue recommendations in case it identifies that those criteria have not been met. Detailed rules in this regard have been set out in Commission Implementing Regulation (EU) No 390/2013 (2).
(2)
Union-wide performance targets in the key performance areas of safety, environment, capacity and cost-efficiency for the second reference period (2015-2019) were adopted by Commission Implementing Decision 2014/132/EU (3).
(3)
The Member States submitted to the Commission the performance plans, all at FAB level, by 1 July 2014. In a number of cases the initial submission was in a draft form only. Furthermore, a number of plans were subsequently modified by addenda or corrigenda, the latest one dated 9 January 2015. For its assessment, the Commission has based itself on the most recent information submitted.
(4)
The Performance Review Body, which is charged with assisting the Commission in the implementation of the performance scheme pursuant to Article 3 of Implementing Regulation (EU) No 390/2013, submitted an initial assessment report to the Commission on 7 October 2014 and an updated version of that report on 15 December 2014. The Commission further received from the Performance Review Body reports based on information from national supervisory authorities on the monitoring of the performance plans and targets submitted in accordance with Article 18(4) of Implementing Regulation (EU) No 390/2013.
(5)
Concerning the key performance area of safety, the consistency of the targets submitted by the Member States regarding the effectiveness of safety management and the application of severity classification on the basis of the Risk Analysis Tool (RAT) methodology has been assessed, in accordance with the principles laid down in point 2 of Annex IV to Implementing Regulation (EU) No 390/2013. That assessment has demonstrated that the targets submitted by all Member States, as regards FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB and SW FAB, are consistent with the relevant Union-wide performance target.
(6)
Concerning the key performance area of environment, the consistency of the targets submitted by the Member States has been assessed, in accordance with the principles laid down in point 3 of Annex IV to Implementing Regulation (EU) No 390/2013, by using the respective FAB reference values for horizontal en route flight efficiency of the actual trajectory that, when applied, ensure at Union level that the Union-wide performance target is met, calculated by the Network Manager and set out in the Network Operations Plan (2014-2018/2019) in its most recent version of June 2014 (‘Network Operations Plan’). That assessment has demonstrated that the targets submitted by all Member States, as regards FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB and SW FAB, are consistent with the relevant Union-wide performance target.
(7)
Concerning the key performance area of capacity, the consistency of the targets submitted by the Member States for en route Air Traffic Flow Management (ATFM) delay has been assessed, in accordance with the principles laid down in point 4 of Annex IV to Implementing Regulation (EU) No 390/2013, by using the respective FAB reference values for capacity that, when applied, ensure at Union level that the Union-wide performance target is met, calculated by the Network Manager and set out in the Network Operations Plan. That assessment has demonstrated that the targets submitted by the United Kingdom and Ireland as regards UK-IR FAB, by Poland and Lithuania as regards Baltic FAB, by Denmark and Sweden as regards DK-SE FAB and by Estonia, Finland and Latvia as regards NEFAB are consistent with the relevant Union-wide performance target.
(8)
Concerning the key performance area of cost-efficiency, the targets expressed in en route determined unit costs submitted by the Member States have been assessed, in accordance with the principles laid down in point 5, in conjunction with point 1, of Annex IV to Implementing Regulation (EU) No 390/2013, by taking account of the trend of en route determined unit costs over the second reference period and the combined period of the first and the second reference period (2012-2019), the number of service units (traffic forecast) and the level of en route determined unit costs in comparison to Member States having a similar operational and economic environment. That assessment has demonstrated that the targets submitted by the United Kingdom and Ireland as regards UK-IR FAB, by Poland and Lithuania as regards Baltic FAB, by Cyprus, Greece and Malta as regards Blue Med FAB, by Bulgaria and Romania as regards Danube FAB, by Croatia, the Czech Republic, Slovenia and Hungary as regards FABCE, by Portugal and Spain for Spain Continental and Spain Canarias charging zones as regards FAB SW, by Denmark and Sweden as regards DK-SE FAB and by Estonia, Finland and Latvia as regards NEFAB are consistent with the relevant Union-wide performance target.
(9)
Therefore, the Commission considers that the targets included in the performance plans drawn up by the United Kingdom and Ireland as regards the UK-IR FAB, by Denmark and Sweden as regards the DK-SE FAB, by Poland and Lithuania, as regards the Baltic FAB and by Estonia, Finland and Latvia as regards NEFAB are consistent with the Union-wide performance targets in all four key performance areas. The Commission further considers that the targets submitted by Belgium, Luxembourg, France, Germany and the Netherlands as regards FABEC, by Austria, Croatia, Czech Republic, Hungary, Slovakia and Slovenia as regards FABCE, by Cyprus, Greece, Italy and Malta as regards Blue Med FAB, Bulgaria and Romania as regards Danube FAB and by Portugal and Spain as regards SW FAB are consistent with the Union-wide performance targets in the key performance areas of safety and environment. The Commission also considers that the targets submitted by Cyprus, Greece and Malta as regards Blue Med FAB, by Bulgaria and Romania as regards the Danube FAB, Croatia, the Czech Republic, Slovenia and Hungary as regards the FAB CE and Portugal and Spain as regards the SW FAB are consistent with the Union-wide performance targets in the key performance areas of cost-efficiency. Therefore, in relation to all those targets there is no need to issue recommendations that the national supervisory authorities concerned propose revised targets. With respect to the targets submitted by those Member States that are not consistent with the relevant Union-wide performance targets, the Commission has issued such recommendations, as set out in the Commission Implementing Decision concerning inconsistency of targets C(2015) 1263.
(10)
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Single Sky Committee,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The targets included in the performance plans submitted pursuant to Regulation (EC) No 549/2004, listed in the Annex, are consistent with the Union-wide performance targets for the second reference period set out in Implementing Decision 2014/132/EU.
Article 2
This Decision is addressed to the Member States.
Done at Brussels, 2 March 2015.