Input:
ΟΔΗΓΊΑ 2013/6/ΕΕ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 20ής Φεβρουαρίου 2013
για την τροποποίηση της οδηγίας 98/8/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου με σκοπό την καταχώριση του diflubenzuron (διφλουβενζουρόνη) ως δραστικής ουσίας στο παράρτημα I
(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη την οδηγία 98/8/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 16ης Φεβρουαρίου 1998 για τη διάθεση βιοκτόνων στην αγορά (1), και ιδίως το άρθρο 16 παράγραφος 2 δεύτερο εδάφιο,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1451/2007 της Επιτροπής, της 4ης Δεκεμβρίου 2007, σχετικά με τη δεύτερη φάση του δεκαετούς προγράμματος εργασιών που αναφέρεται στο άρθρο 16 παράγραφος 2 της οδηγίας 98/8/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τη διάθεση βιοκτόνων στην αγορά (2), θεσπίστηκε κατάλογος δραστικών ουσιών που πρέπει να αξιολογηθούν με σκοπό την ενδεχόμενη καταχώρισή τους στο παράρτημα I, IA ή IB της οδηγίας 98/8/ΕΚ. Ο κατάλογος αυτός περιλαμβάνει το N-[[(4-χλωροφαινυλ)αμινο]καρβονυλο]-2,6-διφθοροβενζαμίδιο, που είναι συνώνυμο για την ουσία diflubenzuron (διφλουβενζουρόνη).
(2)
Σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1451/2007, η διφλουβενζουρόνη αξιολογήθηκε βάσει του άρθρου 11 παράγραφος 2 της οδηγίας 98/8/ΕΚ για χρήση στον τύπο προϊόντων 18 ήτοι, εντομοκτόνα, ακαρεοκτόνα και προϊόντα για τον έλεγχο άλλων αρθροπόδων, που ορίζεται στο παράρτημα V της εν λόγω οδηγίας.
(3)
Ως κράτος μέλος εισηγητής ορίστηκε η Σουηδία, η οποία, στις 19 Νοεμβρίου 2007, υπέβαλε στην Επιτροπή έκθεση της αρμόδιας αρχής, συνοδευόμενη από σύσταση, σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφοι 5 και 7 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2032/2003 του Συμβουλίου, της 4ης Νοεμβρίου 2003, για τη δεύτερη φάση του δεκαετούς προγράμματος εργασίας που περιλαμβάνεται στο άρθρο 16 παράγραφος 2 της οδηγίας 98/8/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τη διάθεση βιοκτόνων στην αγορά και για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1896/2000 (3).
(4)
Τα κράτη μέλη και η Επιτροπή εξέτασαν την έκθεση της αρμόδιας αρχής. Σύμφωνα με το άρθρο 15 παράγραφος 4 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1451/2007, οι διαπιστώσεις της εξέτασης ενσωματώθηκαν σε έκθεση αξιολόγησης, στο πλαίσιο της μόνιμης επιτροπής για τα βιοκτόνα προϊόντα, στις 21 Σεπτεμβρίου 2012.
(5)
Από τις αξιολογήσεις προκύπτει ότι τα βιοκτόνα που χρησιμοποιούνται ως ακαρεοκτόνα, εντομοκτόνα και προϊόντα για τον έλεγχο άλλων αρθροπόδων, όταν περιέχουν την ουσία διφλουβενζουρόνη, είναι ενδεχομένως αναμενόμενο να ανταποκρίνονται στις απαιτήσεις του άρθρου 5 της οδηγίας 98/8/ΕΚ. Είναι επομένως σκόπιμο να καταχωριστεί η διφλουβενζουρόνη στο παράρτημα I της εν λόγω οδηγίας για χρήση στον τύπο προϊόντων 18.
(6)
Δεν αξιολογήθηκαν σε ενωσιακό επίπεδο όλες οι πιθανές χρήσεις και όλα τα σενάρια έκθεσης. Για παράδειγμα, δεν αξιολογήθηκαν η υπαίθρια χρήση, η χρήση από μη επαγγελματίες, και η έκθεση του ζωικού κεφαλαίου. Είναι επομένως σκόπιμο να απαιτείται να αξιολογούν τα κράτη μέλη τις χρήσεις ή τα σενάρια έκθεσης, καθώς και τους κινδύνους για τους ανθρώπινους πληθυσμούς και τα στοιχεία του περιβάλλοντος, που δεν έχουν καλυφθεί αντιπροσωπευτικά από την εκτίμηση κινδύνων σε ενωσιακό επίπεδο, και να εξασφαλίζουν, κατά την έγκριση των προϊόντων, τη λήψη των κατάλληλων μέτρων ή την επιβολή ειδικών όρων για τον περιορισμό των εντοπισθέντων κινδύνων ώστε να φθάσουν σε αποδεκτά επίπεδα.
(7)
Λαμβανομένου υπόψη ότι, σύμφωνα με τις διαπιστώσεις της έκθεσης αξιολόγησης, οι χρήσεις που εξετάστηκαν αντιπροσωπευτικά στην εκτίμηση κινδύνων είναι πιθανόν να έχουν ως επακόλουθο την έμμεση έκθεση του ανθρώπου μέσω της κατανάλωσης τροφίμων, είναι σκόπιμο να απαιτείται, κατά περίπτωση, η εξακρίβωση της ανάγκης καθορισμού νέων ανωτάτων ορίων καταλοίπων ή τροποποίησης των υφισταμένων, σύμφωνα με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 470/2009 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 6ης Μαΐου 2009, για θέσπιση κοινοτικών διαδικασιών για τον καθορισμό ορίων καταλοίπων των φαρμακολογικά δραστικών ουσιών στα τρόφιμα ζωικής προέλευσης, για την κατάργηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 του Συμβουλίου και τροποποίηση της οδηγίας 2001/82/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 726/2004 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου (4) ή με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 396/2005 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 23ης Φεβρουαρίου 2005, για τα ανώτατα όρια καταλοίπων φυτοφαρμάκων μέσα ή πάνω στα τρόφιμα και τις ζωοτροφές φυτικής και ζωικής προέλευσης και για την τροποποίηση της οδηγίας 91/414/ΕΟΚ του Συμβουλίου (5). Επιβάλλεται να αποδίδεται ιδιαίτερη προσοχή στον in vivo γονιδιοτοξικό μεταβολίτη PCA. Θα πρέπει να θεσπίζονται μέτρα που εξασφαλίζουν ότι δεν σημειώνεται υπέρβαση των ισχυόντων ανώτατων ορίων καταλοίπων.
(8)
Λαμβανομένων υπόψη των παραδοχών στις οποίες βασίστηκε η εκτίμηση κινδύνων, είναι σκόπιμο να επιβληθεί στους επαγγελματίες χρήστες των προϊόντων που περιέχουν την ουσία διφλουβενζουρόνη η υποχρέωση να φορούν κατάλληλα μέσα ατομικής προστασίας, εκτός εάν μπορεί να αποδειχθεί στην αίτηση έγκρισης προϊόντος ότι είναι δυνατόν να μειωθούν σε αποδεκτό επίπεδο οι κίνδυνοι για τους εργαζόμενους και τους χειριστές.
(9)
Λαμβανομένων υπόψη των εντοπισθέντων περιβαλλοντικών κινδύνων, είναι σκόπιμο να προβλεφθεί, εκτός εάν μπορεί να αποδειχθεί στην αίτηση έγκρισης του προϊόντος ότι είναι δυνατόν να μειωθούν σε αποδεκτό επίπεδο οι κίνδυνοι για τα υδάτινα και τα χερσαία οικοσυστήματα, ότι τα προϊόντα που εγκρίνονται για χρήση σε κοπριά χρησιμοποιούνται μόνο σε ξηρή κοπριά, η δε κοπριά υποβάλλεται σε πλήρη αερόβια λιπασματοποίηση πριν από την εφαρμογή της σε αρόσιμες εκτάσεις.
(10)
Για να εξασφαλιστεί η ισότιμη αντιμετώπιση στην ενωσιακή αγορά των βιοκτόνων του τύπου προϊόντων 18 που περιέχουν τη δραστική ουσία διφλουβενζουρόνη και να διευκολυνθεί, γενικότερα, η εύρυθμη λειτουργία της αγοράς βιοκτόνων, οι διατάξεις της παρούσας οδηγίας θα πρέπει να εφαρμοστούν ταυτόχρονα σε όλα τα κράτη μέλη.
(11)
Πρέπει να προβλέπεται ένα εύλογο χρονικό διάστημα πριν από την καταχώριση δραστικής ουσίας στο παράρτημα I της οδηγίας 98/8/ΕΚ, ώστε να παρέχεται η δυνατότητα, αφενός στα κράτη μέλη και στα ενδιαφερόμενα μέρη να προετοιμάζονται για την ικανοποίηση των συνακόλουθων νέων απαιτήσεων και, αφετέρου, στους αιτούντες που έχουν καταρτίσει φακέλους, να επωφελούνται πλήρως από τη δεκαετή περίοδο προστασίας των δεδομένων, η οποία αρχίζει από την ημερομηνία καταχώρισης, σύμφωνα με το άρθρο 12 παράγραφος 1 στοιχείο γ) σημείο ii) της εν λόγω οδηγίας.
(12)
Μετά την καταχώριση, τα κράτη μέλη θα πρέπει να διαθέτουν εύλογα χρονικά περιθώρια για να εφαρμόζουν το άρθρο 16 παράγραφος 3 της οδηγίας 98/8/ΕΚ.
(13)
Κατά συνέπεια, θα πρέπει να τροποποιηθεί αναλόγως η οδηγία 98/8/ΕΚ.
(14)
Σύμφωνα με την κοινή πολιτική δήλωση της 28ης Σεπτεμβρίου 2011 των κρατών μελών και της Επιτροπής, σχετικά με τα επεξηγηματικά έγγραφα (6), τα κράτη μέλη έχουν αναλάβει την υποχρέωση να συνοδεύουν, στις περιπτώσεις όπου συντρέχουν λόγοι, την κοινοποίηση των μέτρων μεταφοράς στο εθνικό δίκαιο με ένα ή περισσότερα έγγραφα που επεξηγούν τη σχέση μεταξύ συστατικών στοιχείων της εκάστοτε οδηγίας και των αντιστοίχων μερών των νομικών πράξεων για τη μεταφορά της στο εθνικό δίκαιο.
(15)
Τα μέτρα που προβλέπονται στην παρούσα οδηγία είναι σύμφωνα με τη γνώμη της μόνιμης επιτροπής για τα βιοκτόνα προϊόντα,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΟΔΗΓΙΑ:
Άρθρο 1
Το παράρτημα I της οδηγίας 98/8/ΕΚ τροποποιείται σύμφωνα με το παράρτημα της παρούσας οδηγίας.
Άρθρο 2
1. Τα κράτη μέλη θεσπίζουν και δημοσιεύουν, το αργότερο στις 31 Ιανουαρίου 2014, τις αναγκαίες νομοθετικές, κανονιστικές και διοικητικές διατάξεις για να συμμορφωθούν προς την παρούσα οδηγία.
Εφαρμόζουν τις διατάξεις αυτές από την 1η Φεβρουαρίου 2015.
Όταν τα κράτη μέλη θεσπίζουν τις εν λόγω διατάξεις, αυτές περιέχουν αναφορά στην παρούσα οδηγία ή συνοδεύονται από την αναφορά αυτή κατά την επίσημη δημοσίευσή τους. Ο τρόπος της αναφοράς αποφασίζεται από τα κράτη μέλη.
2. Τα κράτη μέλη ανακοινώνουν στην Επιτροπή το κείμενο των ουσιωδών διατάξεων εσωτερικού δικαίου τις οποίες θεσπίζουν στον τομέα που διέπεται από την παρούσα οδηγία.
Άρθρο 3
Η παρούσα οδηγία αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Άρθρο 4
Η παρούσα οδηγία απευθύνεται στα κράτη μέλη.
Βρυξέλλες, 20 Φεβρουαρίου 2013.


Input:
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
30. september 2014,
millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/464/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu ühendusse sissetoomise ja leviku takistamiseks
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6566 all)
(2014/690/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjoni otsuses 2006/464/EÜ (2) sätestatud meetmed ei takistanud Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu (idamaine kastani pahk-vaablane) levikut, nagu ilmneb liikmesriikide poolt vastavalt kõnealusele otsusele tehtud iga-aastastest uuringutest.. Kõnealused uuringud viitavad sellele, et Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu on laialdaselt levinud suurel osal oma võimalikust asustusalast liidu territooriumil. Lisaks ei ole otsuses 2006/464/EÜ vastuvõtlike taimede liikumise suhtes sätestatud tingimused järgitavad ja asjakohased liidu territooriumi nii suure osa puhul.
(2)
Seetõttu tuleks otsus 2006/464/EÜ kehtetuks tunnistada.
(3)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Otsus 2006/464/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 30. september 2014


Input:
REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (UE) Nru 317/2014
tas-27 ta’ Marzu 2014
li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar ir-Reġistrazzjoni, il-Valutazzjoni, l-Awtorizzazzjoni u r-Restrizzjoni ta’ Sustanzi Kimiċi (REACH) rigward l-Anness XVII (sustanzi CMR)
(Test b’relevanza għaż-ŻEE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat ir-Regolament (KE) Nru 1907/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta’ Diċembru 2006 dwar ir-Reġistrazzjoni, il-Valutazzjoni, l-Awtorizzazzjoni u r-Restrizzjoni ta’ Sustanzi Kimiċi (REACH), li jistabbilixxi Aġenzija Ewropea għas-Sustanzi Kimiċi, li jemenda d-Direttiva 1999/45/KE u li jħassar ir-Regolament (KEE) Nru 793/93 tal-Kunsill u r-Regolament (KE) Nru 1488/94 tal-Kummissjoni kif ukoll id-Direttiva 76/769/KEE tal-Kunsill u d-Direttivi 91/155/KEE, 93/67/KEE, 93/105/KE u 2000/21/KE tal-Kummissjoni (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 68(2) tiegħu,
Billi:
(1)
L-Anness XVII tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006, fl-entrati 28 sa 30 tiegħu, jipprojbixxi l-bejgħ lill-pubbliku ġenerali ta’ sustanzi li huma kklassifikati bħala karċinoġeni, mutaġeni jew tossiċi għar-riproduzzjoni (CMR), fil-kategoriji 1 A jew 1B jew tat-taħlitiet li jkun fihom dawn is-sustanzi f’konċentrazzjoni ogħla mil-limiti ta’ konċentrazzjoni speċifikati. Is-sustanzi inkwistjoni huma elenkati fl-Appendiċijiet 1 sa 6 mal-Anness XVII.
(2)
Ir-Regolament (KE) Nru 1272/2008 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (2) kien emendat bir-Regolamenti tal-Kummissjoni (UE) Nru 618/2012 (3) u (UE) Nru 944/2013 (4), għall-finijiet tal-adattament tiegħu għall-progress tekniku u xjentifiku, sabiex jiġu aġġornati jew inklużi għadd ta’ klassifikazzjonijiet armonizzati ġodda tas-sustanzi CMR.
(3)
Ir-Regolament (UE) Nru 618/2012 jistabbilixxi klassifikazzjoni armonizzata ġdida għas-sustanzi li ġejjin: fosfru tal-indju ġie kklassifikat bħala karċinoġenu 1B, fosfat tat-triksilil u 4-tert-aċidu butilbenżojku ġew ikklassifikati bħala tossiċi riproduttivi 1B.
(4)
Ir-Regolament (UE) Nru 944/2013 jistabbilixxi klassifikazzjoni armonizzata ġdida għas-sustanzi li ġejjin: [żift, qatran tal-faħam, temperatura għolja] ġie kklassifikat bħala karċinoġenu 1 A; arsenur tal-gallju ġie kklassifikat bħala karċinoġenu 1B; [żift, qatran tal-faħam, temperatura għolja] ġie kklassifikat bħala mutaġenu 1B; [żift, qatran tal-faħam, temperatura għolja], epossikonażol (ISO), nitrobenżen, dieżil ftalat, N-etil-2-pirrolidon, ammonjupentadekafluworoottanoat, aċidu perfluworoottanojku u 10-etil-4,4-diottil-7-osso-8-ossa-3,5-ditija-4-stannatetradekanoat ta’ 2-etileżil ġew ikklassifikati bħala tossiċi riproduttivi 1B.
(5)
Peress li l-operaturi jistgħu japplikaw il-klassifikazzjonijiet armonizzati stabbiliti fil-Parti 3 tal-Anness VI tar-Regolament (KE) Nru 1272/2008 f’data aktar bikrija, dawn għandhom ikunu jistgħu japplikaw id-dispożizzjonijiet ta’ dan ir-Regolament aktar kmieni, fuq bażi volontarja.
(6)
L-Appendiċijiet 1 sa 6 tal-Anness XVII tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006 għandhom jiġu emendati kif xieraq.
(7)
Il-miżuri stipulati f’dan ir-Regolament huma skont l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit bl-Artikolu 133 tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006,
ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT:
Artikolu 1
L-Anness XVII tar-Regolament (KE) Nru 1907/2006 għandu jiġi emendat skont l-Annessi I, II u III ta’ dan ir-Regolament.
Artikolu 2
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-għoxrin jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
L-Anness I ta’ dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ April 2014.
L-Anness II ta’ dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2015.
L-Anness III ta’ dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ April 2016.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Marzu 2014.


Input:
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2014/50/EU
af 16. april 2014
om mindstekrav til fremme af arbejdskraftens mobilitet mellem medlemsstaterne gennem bedre muligheder for at optjene og bevare supplerende pensionsrettigheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 46,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Retten til fri bevægelighed for personer er en af Unionens grundlæggende frihedsrettigheder. Artikel 46 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) fastsætter, at Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg ved udstedelse af direktiver skal vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed, således som denne er fastlagt i artikel 45 i TEUF. Artikel 45 i TEUF fastsætter, at arbejdskraftens frie bevægelighed bl.a. indebærer retten til at søge tilbudte stillinger og til frit at bevæge sig inden for medlemsstaternes område i dette øjemed. Dette direktiv sigter mod at fremme arbejdskraftens mobilitet ved at mindske de hindringer til denne mobilitet, som visse bestemmelser om supplerende pensionsordninger knyttet til et ansættelsesforhold giver anledning til.
(2)
Arbejdskraftens sociale beskyttelse på pensionsområdet er sikret gennem lovpligtige socialsikringsordninger kombineret med supplerende pensionsordninger, der er knyttet til et ansættelsesforhold, og som bliver mere og mere udbredt i mange medlemsstater.
(3)
Europa-Parlamentet og Rådet har vide skønsbeføjelser med hensyn til valg af de mest hensigtsmæssige foranstaltninger til at nå målet i traktatens artikel 46 i TEUF. Den koordineringsordning, der er omhandlet i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 (3), og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 (4) og navnlig bestemmelserne, der finder anvendelse på sammenlægning, angår ikke supplerende pensionsordninger, med undtagelse af de ordninger, der er defineret som lovgivning i disse forordninger, eller som er genstand for en erklæring fra en medlemsstat i henhold til disse forordninger.
(4)
Rådets direktiv 98/49/EF (5) er den første særlige foranstaltning, der skal gøre det lettere at udøve arbejdskraftens ret til fri bevægelighed i forbindelse med supplerende pensionsordninger.
(5)
Dette direktivs formål er at lette arbejdskraftens mobilitet mellem medlemsstaterne gennem bedre muligheder for at optjene og bevare supplerende pensionsrettigheder for medlemmer af disse ordninger for supplerende pensionsrettigheder.
(6)
Dette direktiv finder ikke anvendelse på optjening og bevarelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere, der flytter inden for en enkelt medlemsstat. Medlemsstaterne kan overveje at bruge deres nationale kompetencer med henblik på at udvide de regler, der finder anvendelse i henhold til dette direktiv, til også at omfatte aktive medlemmer, der skifter beskæftigelse inden for en enkelt medlemsstat.
(7)
En medlemsstat kan anmode om, at fratrådte arbejdstagere, der flytter til en anden medlemsstat, anmelder deres supplerende pensionsordninger i overensstemmelse hermed.
(8)
Det er nødvendigt at tage hensyn til de supplerende pensionsordningers art og særlige kendetegn og til deres forskelligartethed både inden for samme medlemsstat og medlemsstaterne imellem. Der bør sikres tilstrækkelig beskyttelse både hvad angår indførelse af nye ordninger, de eksisterende ordningers bæredygtighed samt de forventninger og rettigheder, som medlemmerne af de nuværende pensionsordninger har. Direktivet bør navnlig respektere den rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller ved udformningen og gennemførelsen af de supplerende pensionsordninger.
(9)
Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes ret til at tilrettelægge deres egne pensionsordninger. Medlemsstaterne bevarer det fulde ansvar for tilrettelæggelsen af sådanne ordninger og er ved gennemførelsen af direktivet i den nationale ret ikke forpligtet til at indføre lovgivning om oprettelse af supplerende pensionsordninger.
(10)
Dette direktiv begrænser ikke arbejdsmarkedets parters autonomi, når de er ansvarlige for at oprette og forvalte pensionsordninger, forudsat at de kan sikre de resultater, der er fastlagt i dette direktiv.
(11)
Dette direktiv bør omfatte alle supplerende pensionsordninger, der er oprettet i overensstemmelse med national ret og praksis, og som tilbyder arbejdstagere supplerende pensionsydelser som f.eks. gruppeforsikringsaftaler eller branche- eller sektorspecifikke ordninger med finansiering ved udbetaling, kapitaliserede ordninger eller pensionstilsagn understøttet af bogførte reserver i virksomheden eller enhver kollektiv aftale eller tilsvarende ordning.
(12)
Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på supplerende pensionsordninger eller i givet fald underafdelinger af sådanne ordninger, som er blevet lukket, således at tilgang af nye medlemmer ikke længere er mulig, da indførelse af nye regler kan medføre en urimelig belastning for sådanne ordninger.
(13)
Dette direktiv bør ikke berøre garantiordninger for insolvens eller kompensationsordninger, som ikke indgår i en supplerende pensionsordning knyttet til et ansættelsesforhold, og som har til formål at beskytte den ansattes pensionsrettigheder i tilfælde af arbejdsgiverens eller pensionsordningens insolvens. Tilsvarende bør dette direktiv heller ikke omfatte nationale pensionsreservefonde.
(14)
Dette direktiv bør kun finde anvendelse på supplerende alderspensioner, hvor retten eksisterer i medfør af et ansættelsesforhold og er knyttet til opnåelse af pensionsalderen eller opfyldelse af andre krav, der er fastsat i ordningen eller den nationale lovgivning. Direktivet finder ikke anvendelse på andre individuelle pensionsordninger end dem, der er knyttet til et ansættelsesforhold. Er der knyttet invalide- eller efterladteydelser til de supplerende pensionsordninger, kan retten til de pågældende ydelser være undergivet særlige bestemmelser. Dette direktiv berører ikke eksisterende national ret og eksisterende nationale regler for supplerende pensionsordninger vedrørende sådanne særlige bestemmelser.
(15)
En engangsydelse, der ikke er knyttet til bidrag med henblik på supplerende alderspension, som udbetales direkte eller indirekte ved ansættelsesforholdets ophør, og som udelukkende finansieres af arbejdsgiveren, bør ikke betragtes som en supplerende pension i henhold til dette direktiv.
(16)
Eftersom den supplerende alderspension får stadig større betydning i mange medlemsstater som middel til sikring af levestandarden i alderdommen, bør betingelserne for optjening og bevarelse af pensionsrettigheder forbedres for at mindske hindringerne for arbejdskraftens frie bevægelighed mellem medlemsstaterne.
(17)
Det forhold, at pensionsrettigheder i visse supplerende pensionsordninger kan fortabes, hvis en arbejdstagers ansættelsesforhold ophører, inden han eller hun har afsluttet en minimumsperiode for medlemskab af ordningen (»rettighedsbetingende optjeningsperiode«), eller inden han eller hun har nået minimumsalderen (»rettighedsbetingende optjeningsalder«) kan forhindre arbejdstagere, der bevæger sig mellem medlemsstaterne, i at optjene tilstrækkelige pensionsrettigheder. Kravet om en lang karensperiode inden en arbejdstager kan blive medlem af en pensionsordning, kan have en lignende virkning. Sådanne betingelser udgør derfor hindringer for arbejdskraftens frie bevægelighed. Derimod udgør minimumsalderskrav for medlemskab ikke en hindring for den frie bevægelighed og er derfor ikke omfattet af dette direktiv.
(18)
Betingelserne for optjening af pensionsrettigheder bør ikke sammenlignes med andre betingelser, der er fastsat med henblik på erhvervelse af ret til en løbende ydelse, for så vidt angår udbetalingsfasen i henhold til national ret eller i henhold til reglerne i visse supplerende pensionsordninger, navnlig i bidragsdefinerede ordninger. Eksempelvis vil en periode med aktivt medlemskab af ordningen, som et medlem skal afslutte efter at være blevet berettiget til en supplerende pension for at have krav på sin pension i form af en løbende ydelse eller et beløb, ikke udgøre en rettighedsbetingende optjeningsperiode.
(19)
Såfremt et ansættelsesforhold afsluttes, inden den fratrådte arbejdstager har optjent betingede pensionsrettigheder, og såfremt pensionsordningen eller arbejdsgiveren bærer investeringsrisikoen, navnlig ved ydelsesdefinerede ordninger, bør ordningen altid tilbagebetale den pågældende fratrådte arbejdstagers pensionsbidrag. Såfremt et ansættelsesforhold afsluttes, inden den fratrådte arbejdstager har optjent betingede pensionsrettigheder, og såfremt den fratrådte arbejdstager bærer investeringsrisikoen, navnlig ved ydelsesdefinerede ordninger, kan ordningen tilbagebetale værdien af de investeringer, der hidrører fra disse bidrag. Værdien kan være større eller mindre end de bidrag, den fratrådte arbejdstager har indbetalt. Alternativt kan ordningen tilbagebetale bidragene.
(20)
En fratrådt arbejdstager bør have ret til at lade sine betingede pensionsrettigheder blive stående som hvilende pensionsrettigheder i den supplerende pensionsordning, hvor rettighederne er optjent. For så vidt angår bevarelsen af hvilende pensionsrettigheder kan beskyttelsesniveauet betragtes som tilstrækkeligt, hvis den fratrådte arbejdstager, navnlig i tilfælde af en bidragsdefineret ordning, har mulighed for at overføre værdien af sine betingede pensionsrettigheder til en supplerende pensionsordning, som opfylder betingelserne i dette direktiv.
(21)
Der bør i overensstemmelse med national ret og praksis sørges for, at hvilende pensionsrettigheder eller værdien af sådanne hvilende pensionsrettigheder bevares. Værdien af disse rettigheder på det tidspunkt, hvor medlemmet fratræder ordningen, bør beregnes i overensstemmelse med national ret og praksis. Hvis værdien af disse pensionsrettigheder tilpasses, bør der tages hensyn til ordningens særlige karakter, de hvilende medlemmers interesser og de tilbageblevne aktive og pensionerede medlemmers interesser.
(22)
Direktivet skaber ingen forpligtelse til at fastsætte betingelser for hvilende pensionsrettigheder, som er mere fordelagtige end de betingelser, der gælder for aktive medlemmers rettigheder.
(23)
Såfremt en fratrådt arbejdstagers betingede pensionsrettigheder eller værdien heraf ikke overstiger en gældende tærskel, som fastsættes af den enkelte medlemsstat, skal det for at undgå uforholdsmæssigt store omkostninger til administration af en lang række hvilende pensionsrettigheder med lav værdi være muligt for ordningerne ikke at lade disse betingede rettigheder stå, men i stedet udbetale den fratrådte arbejdstager et beløb, som svarer til værdien af de optjente pensionsrettigheder. Overførselsværdien og beløbsudbetalingen bør i givet fald fastlægges i overensstemmelse med national ret og praksis. Medlemsstaterne bør i givet fald fastsætte en tærskel for sådanne betalinger under hensyn til tilstrækkeligheden af arbejdstagerens fremtidige pensionsindtægter.
(24)
Dette direktiv giver ikke hjemmel til overførsel af betingede pensionsrettigheder. For at fremme arbejdskraftens mobilitet bør medlemsstaterne dog bestræbe sig på, hvor det er muligt og især ved indførelse af nye supplerende pensionsordninger, gradvis at forbedre muligheden for at overføre betingede pensionsrettigheder.
(25)
Med forbehold af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF (6) bør aktive medlemmer og hvilende medlemmer, der gør eller påtænker at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed, oplyses i tilstrækkeligt omfang efter anmodning om deres supplerende pensionsrettigheder. Er der knyttet efterladteydelser til en ordning, bør den efterladte pensionsmodtager også have samme ret til oplysninger som hvilende medlemmer. Medlemsstaterne bør kunne fastsætte, at sådanne oplysninger kun skal gives én gang om året.
(26)
I betragtning af de store forskelle, der er mellem de supplerende pensionsordninger, skal Unionen kun fastsætte generelle målsætninger, og et direktiv er derfor den korrekte retsakt.
(27)
Målene for dette direktiv, nemlig at lette udøvelsen af arbejdskraftens ret til fri bevægelighed mellem medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(28)
Dette direktiv fastsætter minimumsforskrifter, og medlemsstaterne kan derfor vedtage eller opretholde gunstigere bestemmelser. Gennemførelsen af direktivet berettiger ikke til en forringelse i forhold til den nuværende situation i de enkelte medlemsstater.
(29)
Kommissionen udarbejder en rapport om anvendelsen af dette direktiv senest seks år efter dets ikrafttrædelsesdato.
(30)
I overensstemmelse med de nationale bestemmelser om tilrettelæggelsen af de supplerende pensionsordninger kan medlemsstaterne overlade det til arbejdsmarkedets parter, efter en fælles anmodning fra disse, at gennemføre dette direktiv for så vidt angår bestemmelser, som henhører under kollektive aftaler, forudsat at medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til på et hvilket som helst tidspunkt at kunne garantere de resultater, der er fastlagt i dette direktiv -
VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
Artikel 1
Formål
Dette direktiv fastsætter regler med henblik på at lette udøvelsen af arbejdskraftens ret til fri bevægelighed mellem medlemsstaterne ved at mindske de hindringer, som visse bestemmelser om supplerende pensionsordninger knyttet til et ansættelsesforhold giver anledning til.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Dette direktiv gælder for supplerende pensionsordninger, med undtagelse af de ordninger, der er omfattet af forordning (EF) nr. 883/2004.
2. Dette direktiv gælder ikke for følgende ordninger:
a)
supplerende pensionsordninger, som på tidspunktet for dette direktivs ikrafttræden ikke længere accepterer nye aktive medlemmer, og som derfor er lukket for tilgang
b)
supplerende pensionsordninger, der er underlagt foranstaltninger, der indebærer indgriben fra administrative organer etableret efter national lovgivning eller fra retslige myndigheder, og som har til formål at bevare eller genoprette deres finansielle situation, herunder likvidation. Denne udelukkelse gælder kun, så længe denne indgriben varer
c)
garantiordninger for insolvens, kompensationsordninger og nationale pensionsreservefonde, og
d)
en engangsydelse fra en arbejdsgiver til en arbejdstager ved den pågældende arbejdstagers ansættelsesforholds ophør, som ikke er knyttet til alderspension.
3. Dette direktiv finder ikke anvendelse på invalide- og/eller efterladteydelser, der er knyttet til supplerende pensionsordninger, med undtagelse af de specifikke bestemmelser i artikel 5 og 6 vedrørende efterladteydelser.
4. Dette direktiv finder kun anvendelse på ansættelsesperioder, der ligger efter direktivets gennemførelse i overensstemmelse med artikel 8.
5. Dette direktiv finder ikke anvendelse på optjening og bevarelse af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere, der flytter inden for en enkelt medlemsstat.
Artikel 3
Definitioner
I dette direktiv forstås ved:
a)
»supplerende pension«: en alderspension, der er fastsat i henhold til reglerne for en supplerende pensionsordning, der er oprettet i overensstemmelse med national ret og praksis
b)
»supplerende pensionsordning«: enhver erhvervstilknyttet alderspensionsordning, der er oprettet i overensstemmelse med national ret og praksis, der er knyttet til et ansættelsesforhold, og som har til formål at sikre arbejdstagere en supplerende pension
c)
»aktive medlemmer«: arbejdstagere, hvis nuværende ansættelsesforhold berettiger eller kan berettige dem til en supplerende pension i overensstemmelse med bestemmelserne i en supplerende pensionsordning, når betingelserne for optjening af pension er opfyldt
d)
»karensperiode«: den beskæftigelsesperiode, der er foreskrevet i national ret eller i bestemmelserne i en supplerende pensionsordning eller af en arbejdsgiver, inden en arbejdstager bliver berettiget til medlemskab af en ordning
e)
»rettighedsbetingende optjeningsperiode«: en periode med aktivt medlemskab af en ordning, der er foreskrevet i national ret eller i bestemmelser i en supplerende pensionsordning for at udløse ret til de akkumulerede supplerende pensionsrettigheder
f)
»betingede pensionsrettigheder«: ret til de akkumulerede supplerende pensionsrettigheder, når eventuelle betingelser for optjening af pensionsrettigheder er opfyldt i henhold til bestemmelserne i en supplerende pensionsordning og, hvor det er relevant, i henhold til national ret
g)
»fratrådt arbejdstager«: et aktivt medlem, hvis ansættelsesforhold ophører af andre årsager, end at vedkommende bliver berettiget til en supplerende pension, og som flytter mellem medlemsstater
h)
»hvilende medlem«: et tidligere aktivt medlem, der har betingede pensionsrettigheder i en supplerende pensionsordning og endnu ikke modtager en supplerende pension fra den pågældende ordning
i)
»hvilende pensionsrettigheder«: betingede pensionsrettigheder, som et hvilende medlem lader blive stående i den ordning, hvor de er blevet optjent
j)
»værdi af de hvilende pensionsrettigheder«: kapitalværdien af pensionsrettighederne beregnet i overensstemmelse med national ret og praksis.
Artikel 4
Betingelser for optjening af rettigheder under supplerende pensionsordninger
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at:
a)
når en rettighedsbetingende optjeningsperiode eller en karensperiode eller begge dele finder anvendelse, kan den samlede periode under ingen omstændigheder overstige tre år for fratrådte arbejdstagere
b)
hvis der kræves en minimumsalder for optjening af pensionsrettigheder, må denne alder ikke overstige 21 år for fratrådte arbejdstagere, og
c)
hvis en fratrådt arbejdstager endnu ikke har optjent betingede pensionsrettigheder, når ansættelsesforholdet ophører, skal den supplerende pensionsordning tilbagebetale de bidrag, som den fratrådte arbejdstager har indbetalt, eller som er indbetalt på den fratrådte arbejdstagers vegne i overensstemmelse med national ret, kollektive overenskomstaftaler eller kontrakter, eller, hvis den fratrådte arbejdstager bærer investeringsrisikoen, enten de bidrag, der er blevet indbetalt, eller værdien af de investeringer, der hidrører fra disse bidrag.
2. Medlemsstaterne har mulighed for at tillade arbejdsmarkedets parter at fastsætte andre bestemmelser via kollektive aftaler, forudsat at disse bestemmelser ikke giver ringere beskyttelse og ikke skaber hindringer for arbejdskraftens frie bevægelighed.
Artikel 5
Bevarelse af hvilende pensionsrettigheder
1. Med forbehold af stk. 3 og 4 træffer medlemsstaterne de foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre, at fratrådte arbejdstageres betingede pensionsrettigheder kan blive stående i den supplerende pensionsordning, hvor de er optjent. Ved anvendelse af stk. 2 beregnes den oprindelige værdi af disse rettigheder på det tidspunkt, hvor den fratrådte arbejdstagers aktuelle ansættelsesforhold ophører.
2. Under hensyntagen til arten af pensionsordningens bestemmelser og praksis vedtager medlemsstaterne de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at fratrådte arbejdstageres og deres efterladtes hvilende pensionsrettigheder eller værdien heraf behandles på linje med værdien af de aktive medlemmers rettigheder eller med udviklingen i de pensionsydelser, der aktuelt udbetales, eller behandles på andre måder, der anses for retfærdige, som f.eks.:
a)
når pensionsrettighederne i den supplerende pensionsordning er optjent som en ret til et nominelt beløb, ved at sikre den nominelle værdi af de hvilende pensionsrettigheder
b)
når værdien af optjente pensionsrettigheder ændres over tid ved at tilpasse værdien af de hvilende pensionsrettigheder ved at anvende:
i)
en forrentning, der er integreret i den supplerende pensionsordning, eller
ii)
det kapitalafkast, der er opnået af selskabet bag den supplerende pensionsordning
eller
c)
når værdien af de optjente pensionsrettigheder tilpasses f.eks. efter inflationsraten eller lønniveauet ved tilsvarende at tilpasse værdien af de hvilende pensionsrettigheder under hensyntagen til ethvert forholdsmæssigt loft, som fastsættes i henhold til national ret eller ved aftale mellem arbejdsmarkedets parter.
3. Medlemsstaterne kan tillade, at supplerende pensionsordninger ikke lader fratrådte arbejdstageres betingede rettigheder blive stående, men i stedet med arbejdstagerens informerede samtykke, herunder for så vidt angår gebyrer, udbetaler et beløb, som svarer til værdien af de betingede pensionsrettigheder til den fratrådte arbejdstager, når værdien af disse betingede pensionsrettigheder ikke overstiger en tærskel, som fastsættes af den pågældende medlemsstat. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den tærskel, der fastsættes.
4. Medlemsstaterne har mulighed for at tillade arbejdsmarkedets parter at fastsætte andre bestemmelser via kollektive aftaler, forudsat at disse bestemmelser ikke giver ringere beskyttelse og ikke skaber hindringer for arbejdskraftens frie bevægelighed.
Artikel 6
Oplysninger
1. Medlemsstaterne sikrer, at aktive medlemmer efter anmodning kan få oplysninger om, hvordan ophør af et ansættelsesforhold vil påvirke deres supplerende pensionsrettigheder.
Der skal navnlig forelægges oplysninger om følgende:
a)
betingelserne for optjening af supplerende pensionsrettigheder og konsekvenserne af anvendelsen heraf ved ansættelsesforholdets ophør
b)
værdien af deres betingede pensionsrettigheder eller en vurdering af de betingede pensionsrettigheder, der er foretaget højst 12 måneder forud for anmodningen, og
c)
betingelserne for fremtidig behandling af hvilende pensionsrettigheder.
Hvor ordningen giver mulighed for tidlig adgang til betingede pensionsrettigheder gennem udbetaling af et engangsbeløb, skal de oplysninger, der gives, også omfatte en skriftlig erklæring om, at medlemmet bør overveje at søge rådgivning om investering af dette beløb i pensionsøjemed.
2. Medlemsstaterne sikrer, at hvilende medlemmer efter anmodning får oplysninger om følgende:
a)
værdien af deres hvilende pensionsrettigheder eller en vurdering af de hvilende pensionsrettigheder, der er foretaget højst 12 måneder forud for anmodningen, og
b)
betingelserne for behandling af hvilende pensionsrettigheder.
3. For efterladteydelser, der er knyttet til supplerende pensionsordninger, gælder stk. 2 for efterladte pensionsmodtagere for så vidt angår udbetalingen af efterladteydelser.
4. Oplysningerne skal være klare, skriftlige og gives inden for en rimelig frist. Medlemsstaterne kan fastsætte, at sådanne oplysninger kun skal gives én gang om året.
5. Forpligtelserne i henhold til denne artikel berører ikke men supplerer forpligtelserne for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser i henhold til artikel 11 i direktiv 2003/41/EF.
Artikel 7
Minimumsforskrifter og garanti mod forringelse
1. Medlemsstaterne kan vedtage eller opretholde bestemmelser om optjening af supplerende pensionsrettigheder for arbejdstagere, om bevarelse af supplerende pensionsrettigheder for fratrådte arbejdstagere og om aktive medlemmers og hvilende medlemmers ret til oplysninger, der er gunstigere end dem, der er fastsat i dette direktiv.
2. Gennemførelsen af dette direktiv berettiger under ingen omstændigheder til at forringe de eksisterende rettigheder til at optjene og bevare supplerende pensionsrettigheder eller medlemmers eller pensionsmodtageres ret til oplysninger i medlemsstaterne.
Artikel 8
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne vedtager de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den 21. maj 2018, eller sikrer sig, at arbejdsmarkedets parter har indført de nødvendige bestemmelser ved aftale inden denne dato. Medlemsstaterne tager de nødvendige skridt til at kunne garantere de resultater, der er foreskrevet i dette direktiv. Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen herom.
2. De i stk. 1 nævnte love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen være ledsaget af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Artikel 9
Rapporter
1. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen alle tilgængelige oplysninger om gennemførelsen af dette direktiv senest den 21. maj 2019.
2. Senest den 21. maj 2020 udarbejder Kommissionen en rapport om direktivets anvendelse og forelægger den for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.
Artikel 10
Ikrafttræden
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 11
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.


Input:
A BIZOTTSÁG 42/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2013. január 17.)
az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló 1510/96/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
mivel:
(1)
A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.
(2)
Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1996. július 26-i 1510/96/EK bizottsági rendeletnek (2) megfelelően a műanyag búgócsigából és rágógumiból álló műanyag ház a búgócsiga tekintetében a 9503 90 32, a rágógumi tekintetében az 1704 10 99 KN-kód alá került besorolásra. A 95. árucsoporthoz tartozó megjegyzéseknek a 2007. január 1-jétől hatályos 4. ponttal történő kiegészítése nyomán az említett elemeket együttesen a 9503 00 95 KN-kód alá, alapvetően játék jellegű kombinációként kell besorolni.
(3)
Az 1510/96/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(4)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1510/96/EK rendelet mellékletében szereplő táblázat első tételének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2013. január 17-én.


Input:
ΕΚΤΕΛΕΣΤΙΚΌΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΌΣ (ΕΕ) αριθ. 242/2014 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ
της 7ης Μαρτίου 2014
για την καταχώριση ονομασίας στο μητρώο προστατευόμενων ονομασιών προέλευσης και προστατευόμενων γεωγραφικών ενδείξεων [Lammefjordskartofler (ΠΓΕ)]
Η ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ,
Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης,
Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΕ) αριθ. 1151/2012 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 21ης Νοεμβρίου 2012, για τα συστήματα ποιότητας των γεωργικών προϊόντων και τροφίμων (1), και ιδίως το άρθρο 52 παράγραφος 2,
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Σύμφωνα με το άρθρο 50 παράγραφος 2 στοιχείο α) του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1151/2012, η αίτηση για την καταχώριση της ονομασίας «Lammefjordskartofler» που υπέβαλε η Δανία δημοσιεύθηκε στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης (2).
(2)
Δεδομένου ότι δεν έχει κοινοποιηθεί καμία δήλωση ένστασης στην Επιτροπή, βάσει του άρθρου 51 του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1151/2012, η ονομασία «Lammefjordskartofler» πρέπει να καταχωρισθεί,
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
Άρθρο 1
Καταχωρίζεται η ονομασία που αναφέρεται στο παράρτημα του παρόντος κανονισμού.
Άρθρο 2
Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
Βρυξέλλες, 7 Μαρτίου 2014.


Input:
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/424 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2015. március 11.)
a Zágrábi Nemzetközi Repülőtéren bizonyos földi kiszolgálási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó, a 96/67/EK tanácsi irányelv 9. cikke szerinti mentesítési határozat jóváhagyásáról
(az értesítés a C(2015) 473. számú dokumentummal történt)
(Csak a horvát nyelvű szöveg hiteles)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EGK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 9. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
1. A MENTESÍTÉSI HATÁROZAT BEJELENTÉSE
(1)
A Bizottsághoz 2014. szeptember 1-jén beérkezett, 2014. augusztus 13-án kelt levelükben a horvát hatóságok a 96/67/EGK irányelv (továbbiakban: „az irányelv”) 9. cikkének (3) bekezdése szerint bejelentették a Horvát Köztársaság kormányának a Zágrábi Nemzetközi Repülőtérre vonatkozó, az irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja alapján hozott mentesítési határozatát. A bejelentés kiegészítésére a horvát hatóságok további információkat nyújtottak be 2014. december 1-jén kelt és a Bizottsághoz 2014. december 17-én beérkezett levelükben.
(2)
A bejelentett határozat két mentesítésről rendelkezik. Elsősorban egyetlen szolgáltató számára fenntartja a földi kiszolgálásnak az irányelv mellékletének 3., 4. és 5. pontjában felsorolt szolgáltatási kategóriákat az 5.1. pont kivételével, vagyis a poggyászkezelést, az áru- és postai küldemények kezelését, ezen belül az áruk és postai küldemények fizikai kezelését, függetlenül attól, hogy azok bejövő, illetve kimenő küldemények, vagy azokat a repülőtéri forgalmi épület és a légi jármű között továbbítják, valamint a légi járművek földi beállítása kivételével az előtéri kiszolgálást. Másodsorban megtiltja a saját kiszolgálást a földi kiszolgálás e három kategóriájában, kivéve a légi járművek földi beállítását. Mindkét mentesítés a 2015. január 1-től2016. december 31-ig tartó kétéves időszakra vonatkozik.
2. A JELENLEGI HELYZET A ZÁGRÁBI NEMZETKÖZI REPÜLŐTÉREN
(3)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőteret a Zagreb International Airport Jsc. üzemelteti. 2013-ban a repülőtér 2,3 millió utast szolgált ki.
(4)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőtérnek jelenleg egy utasterminálja van, és folyamatban van egy új utasterminál építése a hozzá kapcsolódó infrastruktúrával (forgalmi előtér, megközelítő utak és parkolók). Az új terminál legkésőbb 2016 végére kerül befejezett és működőképes állapotba. 5 millió utas kiszolgálására lesz alkalmas. A meglévő terminált be fogják zárni, kivéve a nem kereskedelmi közforgalmú légi közlekedés céljára való használatot és a különféle egyéb tevékenységeket (irodák bérbeadása stb.).
(5)
A horvát hatóságok szerint a jelenlegi terminál korlátozott lehetőségei - mind az infrastruktúra, mind az üzemeltetés tekintetében - nem engednék meg további, földi kiszolgálással foglalkozó szolgáltatók gazdaságos és hatékony bevezetését az új terminál építésének ideje alatt. A meglévő infrastruktúrával kapcsolatos kapacitásproblémák meg fognak szűnni, amint az új utasterminál és az új forgalmi előtér építése befejeződik, és azok megkezdik működésüket.
(6)
A horvát hatóságok szerint jelenleg a poggyászkezelés, az áru- és postai küldemények kezelése és az előtéri kiszolgálás nyújtásának piacához jelenleg nyílt a hozzáférés. Mostanáig azonban egyetlen, földi kiszolgálást biztosító harmadik fél sem terjesztett elő arra vonatkozó jóváhagyási és engedélykérelmet, hogy ilyen földi szolgáltatásokat nyújthasson a Zágrábi Nemzetközi Repülőtéren. Ezeket a szolgáltatásokat jelenleg a Zagreb International Airport Jsc. nyújtja teljes tulajdonú leányvállalatán keresztül.
(7)
A saját kiszolgálás szabadsága is érvényre jut a Zágrábi Nemzetközi Repülőtéren. Jelenleg azonban csak egy légitársaság alkalmaz saját kiszolgálást az előtéri kiszolgálások egy alkategóriájában (ételek és italok be- és kirakodása). Egyetlen más légi fuvarozó sem jelezte érdeklődését a saját kiszolgálás iránt.
(8)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőtérnek egyetlen poggyászválogató létesítménye van a helyben feladott és átrakandó poggyász számára. A poggyászválogató létesítmény területe 515 m2. A poggyászválogató a terminál központi részének alagsorában helyezkedik el.
(9)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőtérnek egyetlen 2 160 m2 területű teherterminálja van, és a rakománykezelés teljes folyamata ebben a raktárban zajlik. A jelentős térbeli korlátozások miatt az egész folyamatot manuálisan, kézi szerszámokkal és villás targoncákkal végzik. Egy egyesített ki- és bemeneti rámpával rendelkező operatív teheráru leszállító és összegyűjtő platform a vámraktár földi oldalán helyezkedik el.
(10)
Zágrábi Nemzetközi Repülőtér teherterminálja évi 8 000 és 8 500 tonna közötti mennyiségben kezel teherárut és postai küldeményt, ebből a postai küldemények mennyisége évi 1 000 és 1 500 tonna között van.
(11)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőtérnek egyetlen kereskedelmi célú forgalmi előtere van, amely 140 000 m2 teljes területtel és 22 álláshellyel rendelkezik, valamint egy nem kereskedelmi közforgalmú előtere, amelynek területe 28 000 m2, kapacitása pedig 20 légi jármű.
3. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
(12)
Az irányelv 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette a horvát hatóságok által bejelentett mentesítési határozatot, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(13)
A Bizottság egy észrevételt kapott egy földi kiszolgálótól, aki arról kért információt, hogy a mentesítés időtartama alatt indítanak-e közbeszerzési eljárást azért, hogy a kiválasztott földi kiszolgáló a mentesítési időszak lejárta után azonnal megkezdhesse működését. Egyéb észrevételek az érdekelt felektől nem érkeztek.
4. A MENTESÍTÉSI HATÁROZAT ÉRTÉKELÉSE AZ IRÁNYELV FÉNYÉBEN.
(14)
A horvát hatóságok mentesítési határozatukat az irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja alapján hozták, amelyek megengedik, hogy a rendelkezésre álló hely vagy kapacitás sajátos korlátai miatt az irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében említett kategóriák közül egyet vagy többet fenntartsanak egyetlen szolgáltatónak, és megtiltsák a saját kiszolgálást az irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében említett kategóriákban.
(15)
Az irányelv 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a horvát hatóságok meghatározták, hogy a két mentesítés a földi kiszolgálásnak az irányelv mellékletének 3., 4. és 5. pontjában felsorolt szolgáltatási kategóriáira vonatkozik, kivéve az 5.1. pontot, vagyis a poggyászkezelésre, az áru- és postai küldemények kezelésére, valamint a légi járművek földi beállítása kivételével az előtéri kiszolgálásra.
(16)
A poggyászkezelés tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott információkkal a horvát hatóságok igazolták, hogy a repülőtér földi kiszolgáló osztályán és esetleges saját kiszolgáláson kívül nem lehet egy második független szolgáltatót elhelyezni.
(17)
A munkaterület korlátozott és szűk, valamint nehéz a poggyászkocsikkal manőverezni. A csúcsidőszakban, amikor mindkét bejelentkezési szakasz működik, különösen problematikus a poggyászválogatás. Ebből következően nincs elég hely egynél több üzemeltető hatékony működéséhez.
(18)
A jelenlegi helyszínen nem lehet ezt a problémát megoldani, mivel a poggyászválogató eszköz elhelyezkedése nem teszi lehetővé az eszköz más területek felé való bővítését. Egy földalatti szint használata nem lenne megvalósítható a talajvíz szintje és az elárasztás ahhoz kapcsolódó kockázata miatt. A válogató eszköz bővítése egy külső helyszínen szintén jelentős átépítéseket igényelne, ami nagyban befolyásolná a meglévő munkafolyamatokat és magas költségeket okozna, miközben egy ilyen létesítmény hatékonysága kérdéses lenne.
(19)
Az áru- és postai küldemények kezelésére tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott információkkal a horvát hatóságok igazolták, hogy a repülőtér földi kiszolgáló osztályán és esetleges saját kiszolgáláson kívül nem lehet egy második független szolgáltatót elhelyezni.
(20)
A teherterminál korlátozott méretű. A teheráru leszállító és összegyűjtő platformnak csak egy ki- és bemeneti rámpája van, ami jelentősen csökkenti a platform használati lehetőségeit olyankor, amikor több teherautó is parkol a körülzárt területen ki- vagy berakodásra várva, illetve azt végezve. Ebből következően nincs hely egy további üzemeltető elhelyezésére.
(21)
A Bizottság azt is megállapítja ebben az összefüggésben, hogy áru- és postai küldemények éves mennyisége 8 000 és 8 500 tonna körül van, ami jóval az irányelv által a földi kiszolgálás harmadik felek felé történő kötelező megnyitásához és a saját kiszolgálás megengedéséhez évi 50 000 tonnás árumennyiségben meghatározott küszöbérték alatt van.
(22)
Az előtéri kiszolgálás tekintetében - a légi járművek érkezésnél és indulásnál történő földi beállítása kivételével - a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott információkkal a horvát hatóságok igazolták, hogy a repülőtér földi kiszolgáló leányvállalatán és esetleges saját kiszolgáláson kívül nem lehet egy második független szolgáltatót elhelyezni.
(23)
A Zágrábi Nemzetközi Repülőtér repülési menetrendjét három rövid ideig tartó csúcsidőszak jellemzi: egy reggeli csúcsüzem, egy délutáni csúcsüzem és egy esti csúcsüzem. E csúcsidőszakokban számos különböző berendezést kell viszonylag rövid időn belül üzembe helyezni a repülőgépek gyors kiszolgálásához kapcsolódó követelmények kielégítéséhez.
(24)
Ilyen nagyszámú berendezés számára parkolóhelyet biztosítani problémát jelent. Az épületek és egyéb létesítmények által elfoglalt területet figyelembe véve a repülőgépek állóhelyeinek közelében nem áll rendelkezésre hely további új berendezések parkolóhelyei számára. Már a meglévő berendezések részére szükséges parkolóhely is problémát jelent a repülőtér kezelőjének. A probléma még súlyosabb télen, amikor a hóeltakarító és -szállító szolgálati járművek is parkolnak a szűkös parkoló területen. Emiatt a parkolóhely-hiány miatt nem lehet egy második üzemeltetőt elhelyezni.
(25)
A parkolóhelyek hiányából adódó fenti korlátozás azonban nem vonatkozik a légi járművek földi beállítására, mivel e szolgáltatásokhoz nincs szükség nagyobb berendezésekre. E szolgáltatásokra nem vonatkozik a horvát hatóságok által bejelentett mentesítés, ezért a Zágrábi Nemzetközi Repülőtéren a légi járművek földi beállítását biztosító szolgáltatók száma nem lesz korlátozva.
(26)
A Bizottság rendelkezésére álló információkból az is kitűnik, hogy a Zágrábi Nemzetközi Repülőtér új termináljának építése 2013-ban kezdődött. Az első építési fázis várhatóan 2016-ban zárul le, és a terminál várhatóan 2016 végétől lesz működőképes állapotban. Az új terminál, melynek kapacitása évi 5 millió utas lesz, új, teljesen integrált poggyászrendszerrel, új forgalmi előtérrel, valamint új gurulóutakkal és szolgálati utakkal fog rendelkezni. A horvát hatóságok kifejtették, hogy az új terminál megépítése és üzemeltetése meg fogja oldani a jelenlegi hely- és kapacitáskorlátokat. Az új terminál megépítése és üzemeltetése ezért a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a korlátok megszüntetését célzó megfelelő intézkedésnek tekinthető.
(27)
A horvát hatóságok által bejelentett mentesítő határozatban meghatározott mentesítések időben korlátozottak, ugyanis egy két éves időszakra vonatkoznak. Ezért megfelelnek az irányelv 9. cikkének (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(28)
A fentiek fényében és különösen a Zágrábi Nemzetközi Repülőtér jelenlegi helyzetét, a mentesítések tárgyi és időbeli hatályát, valamint a meglévő korlátok megszüntetését célzó intézkedéseket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a mentesítések az irányelv 9. cikke (2) bekezdése második albekezdésének értelmében nem sértik indokolatlanul ezen irányelv céljait, nem eredményezik a földi kiszolgálók és/vagy a saját kiszolgáló repülőtér-használók közötti verseny torzulását és körük nem tágabb a szükségesnél.
(29)
Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a mentesítésekben előírt korlátozások megkülönböztetésmentesen vonatkoznak minden (potenciális) földi kiszolgálóra, kivéve a repülőtér földi kiszolgáló osztályát, és az összes saját kiszolgáló repülőtér-használóra, hogy mostanáig egyetlen földi kiszolgálást nyújtó szolgáltató vagy repülőtér-használó sem kért engedélyt a Zágrábi Nemzetközi Repülőtéren földi kiszolgálás végzésére, noha jelenleg nincs korlátozva sem a hozzáférés független szolgáltatók részére, sem pedig a saját kiszolgálás joga, és hogy egyetlen érintett fél sem emelt kifogást a mentesítési határozat ellen. Egy esetleges közbeszerzési eljárásra vonatkozó észrevétellel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet a horvát hatóságok azon kötelezettségére, hogy időben meg kell felelniük az uniós jog minden vonatkozó előírásának, beleértve az irányelv 11. cikkét is.
(30)
Ez a határozat nem sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 102. cikkét, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlennek minősíti és megtiltja egy vagy több vállalkozásnak a belső piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélését, amennyiben ez hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre.
5. KÖVETKEZTETÉS
(31)
Ezért, a Bizottság által elvégzett vizsgálat eredményeinek fényében és a Horvát Köztársasággal folytatott konzultációt követően az ezen tagállam által az irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja alapján hozott, a Zágrábi Nemzetközi Repülőtérre vonatkozó, a Bizottság részére 2014. szeptember 1-jén és 2014. december 17-én bejelentet mentesítési határozatát jóvá kell hagyni.
(32)
E határozat rendelkezései összhangban vannak az irányelv 10. cikkében említett tanácsadó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Horvát Köztársaságnak a Bizottság részére 2014. szeptember 1-jén és 2014. december 17-én bejelentett, a Zágrábi Nemzetközi Repülőtérre vonatkozó, a 96/67/EGK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontja alapján hozott mentesítési határozatát a Bizottság jóváhagyja.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Horvát Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 11-én.