Input:
RICHTLINIE 2014/39/EU DER KOMMISSION
vom 12. März 2014
zur Änderung der Richtlinie 2012/9/EU hinsichtlich des Zeitpunkts ihrer Umsetzung und der Frist für den Ablauf der Übergangszeit
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Richtlinie 2001/37/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 5. Juni 2001 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Herstellung, die Aufmachung und den Verkauf von Tabakerzeugnissen (1), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Mit der Richtlinie 2012/9/EU der Kommission (2) wird Anhang I der Richtlinie 2001/37/EG ersetzt, wobei neue ergänzende gesundheitsrelevante Warnhinweise zur Verwendung auf Packungen von Tabakerzeugnissen gemäß Artikel 5 Absatz 2 Buchstabe b der Richtlinie 2001/37/EG eingeführt werden.
(2)
In der Richtlinie 2012/9/EU ist der 28. März 2014 als Schlussdatum für ihre Umsetzung durch die Mitgliedstaaten und der 28. März 2016 als Datum für den Ablauf der Übergangszeit gemäß Artikel 3 der genannten Richtlinie festgelegt.
(3)
In der Entscheidung 2003/641/EG (3) sind Regeln für die Verwendung von Farbfotografien oder anderen Abbildungen als gesundheitsbezogene Warnhinweise auf Verpackungen von Tabakerzeugnissen festgelegt.
(4)
Mit der Entscheidung K(2005) 1452 der Kommission vom 26. Mai 2005 wird die Bibliothek ausgewählter Quelldokumente mit Farbfotografien und anderen Abbildungen für die einzelnen in Anhang I der Richtlinie 2001/37/EG genannten ergänzenden Warnhinweise festgelegt.
(5)
Nach der Annahme der Richtlinie 2012/9/EU hat die Kommission Studien zur Entwicklung und Erprobung neuer Farbfotografien oder anderer Abbildungen für jede der zusätzlichen Warnhinweise gemäß dem Anhang der Richtlinie 2012/9/EU im Hinblick auf die Ersetzung des Anhangs I der Richtlinie 2001/37/EG in Auftrag gegeben. Diese Studien sind noch nicht abgeschlossen.
(6)
Mitgliedstaaten, die ergänzende Warnhinweise in Form von Farbfotografien oder anderen Abbildungen gemäß Artikel 5 Absatz 3 der Richtlinie 2001/37/EG benötigen, müssen rechtzeitig Zugang zu den ausgewählten Quelldokumenten haben, um die Richtlinie 2012/9/EU umsetzen zu können.
(7)
Angesichts der Komplexität des Prozesses der Aktualisierung der Bibliothek ausgewählter Quelldokumente und der Änderung der Entscheidung K(2005) 1452 besteht die Gefahr, dass der Prozess nicht innerhalb eines zeitlichen Rahmens abgeschlossen wird, der den Mitgliedstaaten ausreichend Zeit für die Einhaltung der Frist für die Umsetzung der Richtlinie 2012/9/EU gewährt.
(8)
Um zu gewährleisten, dass die Mitgliedstaaten ausreichend Zeit dazu haben, ist es angezeigt, die in der Richtlinie festgelegten Fristen für die Umsetzung der Richtlinie 2012/9/EU und für den Ablauf der Übergangszeit zu verlängern.
(9)
Die in dieser Richtlinie vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des gemäß Artikel 10 Absatz 1 der Richtlinie 2001/37/EG eingesetzten Ausschusses -
HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN:
Artikel 1
Die Richtlinie 2012/9/EU wird wie folgt geändert:
1.
In Artikel 2 Absatz 1 wird das Datum „28. März 2014“ durch das Datum „28. März 2016“ ersetzt.
2.
In Artikel 3 wird das Datum „28. März 2016“ durch „28. März 2018“ ersetzt.
Artikel 2
Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 3
Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.
Brüssel, den 12. März 2014


Input:
PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/116
(2015. gada 26. janvāris),
ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 300. panta 3. punktu un 305. pantu,
ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/930/ES (2014. gada 16. decembris), ar ko nosaka Reģionu komitejas sastāvu (1),
ņemot vērā dalībvalstu iesniegtos priekšlikumus,
tā kā:
(1)
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 300. panta 3. punktā papildus nosacījumam, ka par locekli vai locekļa aizstājēju Reģionu komitejā ieceļ personas, kas ir reģionālo vai vietējo struktūru pārstāvji, ir paredzēts arī nosacījums, ka tie ir pārstāvji, kam ir vai nu reģionālas, vai vietējas vēlētas varas pilnvaras, vai arī kuri ir politiski atbildīgi kādam vēlētam forumam.
(2)
LESD 305. pantā ir noteikts, ka Padome uz pieciem gadiem ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un tādu pašu skaitu locekļu aizstājēju saskaņā ar dalībvalstu iesniegtajiem priekšlikumiem.
(3)
Ņemot vērā to, ka Reģionu komitejas locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš beidzas 2015. gada 25. janvārī, būtu jāieceļ jauni tās locekļi un locekļu aizstājēji.
(4)
Minētajai iecelšanai vēlāk sekos pārējo locekļu un locekļu aizstājēju iecelšana, kuru kandidatūras nav paziņotas Padomei līdz 2015. gada 22. janvārim,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Par Reģionu komitejas locekļiem vai locekļu aizstājējiem laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ:
-
kā locekļus - personas, kas uzskaitītas šā lēmuma I pielikumā pēc piederības attiecīgai dalībvalstij,
-
kā locekļu aizstājējus - personas, kas uzskaitītas šā lēmuma II pielikumā pēc piederības attiecīgai dalībvalstij.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2015. gada 26. janvārī


Input:
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 75/2014 DA COMISSÃO
de 27 de janeiro de 2014
que altera o Regulamento (CE) n.o 1184/2005 do Conselho que institui certas medidas restritivas contra determinadas pessoas que entravam o processo de paz e violam o direito internacional no conflito na região de Darfur, no Sudão
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1184/2005 do Conselho, de 18 de julho de 2005, que institui certas medidas restritivas contra determinadas pessoas que entravam o processo de paz e violam o direito internacional no conflito na região de Darfur, no Sudão, (1) nomeadamente o artigo 9.o, n.o 1, alínea a),
Considerando o seguinte:
(1)
O anexo I do Regulamento (CE) n.o 1184/2005 contém a lista das pessoas, grupos e entidades abrangidos pelo congelamento de fundos e de recursos económicos previsto nesse regulamento.
(2)
Em 13 de março de 2013, o Comité de Sanções do Conselho de Segurança das Nações Unidas (CSNU) decidiu alterar quatro entradas da lista. Além disso, em 4 de setembro de 2013, decidiu alterar uma entrada da lista.
(3)
Por conseguinte, o Anexo I do Regulamento (CE) n.o 1184/2005 deve ser atualizado em conformidade,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
O anexo I do Regulamento (CE) n.o 1184/2005 é alterado em conformidade com o anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 27 de janeiro de 2014.


Input:
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 814/2013,
2. august 2013,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik tootekavandi muutmisega ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada.
(2)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu rakendusmeetmed, mis käsitlevad selliseid tooteid, mis võimaldavad oluliselt ja kulutõhusalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet; sellised on näiteks veesoojendusseadmed.
(3)
Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles käsitletakse kodumajapidamistes ja ärisektoris kasutatavate veesoojendite ja kuumaveesalvestitega seotud tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke küsimusi. Uuring tehti koos sidusrühmadega ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja selle tulemused on avaldatud.
(4)
Käesoleva määruse seisukohast olulised keskkonnaküsimused on veesoojendite puhul energiatarbimine nende kasutamise ajal ning (soojuspumbaga veesoojendite puhul) nende müravõimsustase. Lisaks sellele on fossiilkütuste jõul töötavate veesoojendite puhul keskkonna seisukohast oluline lämmastikoksiidide, vingugaasi ja süsivesinike heide. Kuumaveesalvestite puhul on keskkonna seisukohast tähtis energiatarbimine, mis tuleneb püsikadudest.
(5)
Kuid vingugaasi ja süsivesinike heite kohta ei ole asjakohane sätestada praegu ökodisaininõudeid, sest vastavaid Euroopa mõõtemeetodeid ei ole välja töötatud. Vastavate mõõtemeetodite väljatöötamise eesmärgil tegi komisjon Euroopa standardiasutustele ülesandeks tegelda käesoleva määruse läbivaatamise käigus ka kõnealuse heite ökodisaini nõuetega. Veesoojendite puhul võib jätkuvalt kasutada liikmesriikides vingugaasi ja süsivesinike heite kohta kehtivaid keskkonnanõudeid seni, kuni ei ole jõustunud vastavad ELi ökodisaininõuded. Käesolev määrus ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/142/EÜ (küttegaasiseadmete kohta) (2) sätteid, millega piiratakse küttegaasiseadmete põlemissaadusi seoses tervisekaitse ja ohutusega.
(6)
Ettevalmistav uuring näitab, et teiste direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud ökodisaininäitajatega seotud nõuded ei ole veesoojendite ja kuumaveesalvestite puhul vajalikud. Eelkõige ei peeta oluliseks kasvuhoonegaaside heidet, mis on seotud külmutusagensitega, mida kasutatakse soojuspumbaga veesoojendites, millega tänapäeval köetakse Euroopas ehitisi. Seda, kas on asjakohane kehtestada ökodisaininõudeid selliste kasvuhoonegaaside heite kohta, hinnatakse uuesti käesoleva määruse läbivaatamisel.
(7)
Käesoleva määruse reguleerimisala peaks piirduma veesoojenditega, millega soojendatakse joogivett ja olmevett.
(8)
Veesoojenditel, mis on ette nähtud põhiliselt (üle 50 %) biomassist saadud gaasi- või vedelkütusel töötamiseks, on konkreetsed tehnilised näitajad, mis nõuavad täiendavat tehnika-, majandus- ja keskkonnaanalüüsi. Sõltuvalt analüüside tulemusest kehtestatakse nende veesoojendite ökodisaini nõuded vajaduse korral hilisemas järgus.
(9)
Hinnanguline aastane veesoojendite ja kuumaveesalvestite energiatarbimine oli Euroopa Liidus 2005. aastal 2 156 PJ (51 miljonit nafta ekvivalenttonni), millele vastav heide on 124 miljonit CO2 ekvivalenttonni. Konkreetseid meetmeid võtmata suureneks eeldatav energiatarbimine 2020. aastaks 2 243 PJ-ni. Hinnanguline aastane veesoojenditest ja kuumaveesalvestitest tulenev lämmastikoksiidide heide oli Euroopa Liidus 2005. aastal 559 000 SOx ekvivalenttonni. Kui konkreetseid meetmeid ei võeta, võib aastane heide 2020. aastal ulatuda 603 000 SOx ekvivalenttonnini. Ettevalmistav uuring näitab, et veesoojendite kasutamisel tarbitavat energiat ning lämmastikoksiidide heidet on võimalik oluliselt vähendada.
(10)
Veesoojendite ja kuumaveesalvestite energiatarbimist on võimalik vähendada, kui kasutada olemasolevaid litsentsivabasid ja kulutasuvaid tehnilisi lahendusi, mille abil saaks vähendada toote ostmisest ja ka selle edasisest kasutamisest tulenevat üldist kulu.
(11)
Käesolevas määruses ja komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 812/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL (veesoojendite, kuumaveesalvestite ning veesalvestiga päikesekütteseadmete energiamärgistamise kohta), (3) sätestatud ökodisaininõuete järgimisest oodatav üldmõju on järgmine: energiasääst aastas 450 PJ (11 miljonit nafta ekvivalenttonni), millele vastav heide on 26 miljonit CO2 ekvivalenttonni, ning aastase lämmastikoksiidide heite vähenemine 130 000 SOx ekvivalenttonni aastaks 2020 võrreldes olukorraga, kui meetmeid ei võetaks.
(12)
Ökodisaininõuetega tuleks kogu Euroopa Liidus ühtlustada veesoojendite energiatarbimine, müravõimsustase ja lämmastikoksiidide heide ning kuumaveesalvestite püsikaod, parandades sellega siseturu toimimist ja nimetatud toodete keskkonnatoimet.
(13)
Ökodisaininõuded ei tohiks mõjutada veesoojendite ja kuumaveesalvestite kasutusomadusi ja hinna vastuvõetavust lõpptarbija seisukohast ega avaldada kahjulikku mõju tervisele, ohutusele ja keskkonnale.
(14)
Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisavalt aega käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete ümberkujundamiseks. Ajakava peaks olema selline, et sellega võetaks arvesse kulutuste mõju tootjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning tagataks ühtlasi käesoleva määruse eesmärkide õigeaegne saavutamine.
(15)
Tootenäitajate mõõtmiseks ja arvutamiseks tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmis- ja arvutusmeetodeid, sealhulgas olemasolu korral ka Euroopa standardiorganisatsioonide vastu võetud ühtlustatud standardeid, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist, (4) sätestatud menetluste kohaselt.
(16)
Kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikega 2 on käesolevas määruses täpsustatud kohaldatavad vastavushindamismenetlused.
(17)
Vastavuskontrolli hõlbustamiseks peaksid tootjad esitama direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides ka teavet, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
(18)
Selleks et veesoojendite ja kuumaveesalvestite keskkonnamõju veelgi piirata, peaksid tootjad andma teavet seadmete demonteerimise, ringlussevõtu ja/või kõrvaldamise kohta.
(19)
Lisaks käesolevas määruses sätestatud õiguslikult siduvatele nõuetele tuleks sätestada parimate võimalike tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlustasemed, et tagada veesoojendite ja kuumaveesalvestite keskkonnatoimet ja olelusringi iseloomustava teabe laialdane ja kerge kättesaadavus.
(20)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded kuni 400 kW nimisoojusvõimsusega veesoojendite ja kuni 2 000 l mahuga kuumaveesalvestite turulelaskmiseks ja/või kasutuselevõtmiseks, sh selliste veesalvestiga päikesekütteseadmetesse integreeritud kuumaveesalvestite turulelaskmiseks ja/või kasutuselevõtmiseks, mis on määratletud delegeeritud määruse (EL) nr 812/2013 artiklis 2.
2. Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu:
a)
veesoojendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud töötama eelkõige biomassist saadud gaas- või vedelkütusel;
b)
tahkekütustel töötavad veesoojendid;
c)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (5) reguleerimisalasse kuuluvad veesoojendid;
d)
veesoojendi-kütteseadmed, nagu määratletud komisjoni määruse (EL) nr 813/2013 (6) artiklis 2;
e)
veesoojendid, mis ei vasta isegi väikseima võrdlusenergiaga koormusprofiilile, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;
f)
veesoojendid, mis on ette nähtud ainult kuumade jookide ja/või sooja toidu valmistamiseks;
g)
soojusgeneraatorid, mis on ette nähtud veesoojendite ja veesoojendikestade jaoks, mis tuleb varustada selliste soojusgeneraatoritega, mis on lastud turule enne 1. jaanuari 2018 samasuguste soojusgeneraatorite ja veesoojendikestade asendamiseks. Asendustootele või selle pakendile tuleb selgelt märkida, mis tüüpi veesoojendi jaoks see on ette nähtud.
Artikkel 2
Mõisted
Lisaks direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
1) „veesoojendi”- seade,
2) „soojusgeneraator”- see osa veesoojendist, milles tekitatakse soojust ühel järgmistest viisidest:
kusjuures veesoojendiks loetakse ka vee soojendamiseks ette nähtud soojusgeneraatorit ja sellise soojusgeneraatori jaoks ette nähtud veesoojendi kest;
3) „veesoojendikest”- veesoojendi see osa, kuhu paigutatakse soojusgeneraator;
4) „nimisoojusvõimsus”- veesoojendi esitatud soojusvõimsus [kW] vee soojendamise korral standardsetel nimitingimustel;
5) „maht (V)”- kuumaveesalvesti või salvesti-veesoojendi nimimaht [l];
6) „standardsed nimitingimused”- töötingimused, mille juures määratakse veesoojendite nimisoojusvõimsus, vee soojendamise kasutegur, müravõimsustase ja lämmastikoksiidide heide ning kuumaveesalvestite püsikaod;
7) „biomass”- põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest, pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev osa ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev osa;
8) „biokütus”- biomassist saadav gaas- või vedelkütus;
9) „fossiilkütus”- ürgset päritolu gaas- või vedelkütus;
10) „tavaline veesoojendi”- veesoojendi, milles tekitatakse soojust fossiil- ja/või biokütusest ja/või elekterküttekeha läbiva elektrivoolu soojuslikul toimel;
11) „soojuspumbaga veesoojendi”- ümbritsevast õhust, veest, maapinnast ja/või jäätmetest ammutatud energiast saadud soojust kasutav veesoojendi;
12) „päikese-veesoojendi”- veesoojendi, millel on üks või mitu päikesekollektorit, päikese-kuumaveesalvestit, soojusgeneraatorit ja võib-olla ka pump kollektoriahelas ja muud osad; päikese-veesoojendid lastakse turule ühe üksusena;
13) „kuumaveesalvesti”- kuumaveemahuti, milles säilitatakse vett, mida kasutatakse vee ja/või ruumi soojendamiseks, sealhulgas juurdekuuluvad tarvikud, millel ei ole soojusgeneraatorit, kuid võib olla üks või mitu varu-sukelküttekeha;
14) „varu-sukelküttekeha”- kuumaveesalvestis paiknev elektrivoolu soojuslikul toimel põhinev elekterküttekeha, millega tekitatakse soojust üksnes sel ajal, kui välise soojusallika kasutamine on takistatud (sealhulgas hoolduse ajal) või kui see ei ole korras, või päikese-kuumaveesalvesti varuküttekeha, millega tekitatakse soojust siis, kui päikese-soojusallikast ei piisa nõutava mugavustaseme saavutamiseks;
15) „vee soojendamise kasutegur (ηwh )”- veesoojendist saadava kasuliku energia ja selle saamiseks kasutatava energia suhe protsentides;
16) „müravõimsustase (LWA )”- A-kaalutud müravõimsustase [dB] siseruumis ja/või väljas;
17) „püsikadu (S)”- kuumaveesalvestist antud veetemperatuuril ja antud ümbritseva keskkonna temperatuuril hajuva soojuse võimsus [W];
18) „teisendustegur (CC)”- tegur, millele vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (7) kohaselt Euroopa Liidu hinnanguline keskmine elektritootmistõhusus 40 %; teisendusteguri CC väärtus on 2,5.
II-VI lisa täiendavad mõisted on esitatud I lisas.
Artikkel 3
Ökodisaininõuded ja ajakava
1. Veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.
2. Ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale:
a)
alates 26. septembrist 2015:
i)
peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti a ning punktide 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.6 nõuetele;
ii)
peavad kuumaveesalvestid vastama II lisa punkti 2.2 nõuetele;
b)
alates 26. septembrist 2017:
i)
peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti b nõuetele;
ii)
peavad kuumaveesalvestid vastama II lisa punkti 2.1 nõuetele;
c)
alates 26. septembrist 2018:
i)
peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti c nõuetele;
ii)
peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.5 alapunkti a nõuetele.
3. Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse III ja IV lisas sätestatud nõuete kohaselt.
Artikkel 4
Vastavushindamine
1. Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud vastavushindamismenetlus on kas kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud sisemine projekti või kavandi kontroll või V lisas sätestatud juhtimissüsteem.
2. Vastavushindamise tehnilises dokumentatsioonis peavad olema käesoleva määruse II lisa punktis 1.6 sätestatud tooteandmed.
Artikkel 5
Turujärelevalve eesmärgil tehtav kontroll
Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve eesmärgil käesoleva määruse V lisas kirjeldatud kontrollimenetlust, et tagada käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuete täitmine.
Artikkel 6
Soovituslikud võrdlusnäitajad
Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olevate parimate veesoojendite ja kuumaveesalvestite soovituslikud võrdlusnäitajad on esitatud VI lisas.
Artikkel 7
Läbivaatamine
1. Veesoojendite- ja kuumaveesalvestitealase tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Eelkõige hinnatakse läbivaatamisel järgmist:
a)
kas on asjakohane kehtestada külmutusagensist tingitud kasvuhoonegaaside heite ökodisaini nõuded;
b)
mis tasemel võiks võtta kasutusele vingugaasi ja süsivesinike heite ökodisaini nõuded väljatöötatavate mõõtmismeetodite alusel;
c)
kas on asjakohane kehtestada rangemad lämmastikoksiidide heite ökodisaini nõuded;
d)
kas on asjakohane kehtestada ökodisaininõuded veesoojenditele, mis on spetsiaalselt projekteeritud töötama eelkõige biomassist saadud gaas- või vedelkütusel;
e)
teisendusteguri väärtuse kehtivus;
f)
kas kolmanda isiku poolne sertifitseerimine on asjakohane.
2. Veesoojendite tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile. Kõnealuse läbivaatamise käigus hinnatakse üksnes seda, kuivõrd asjakohane on kehtestada eraldi ökodisaininõuded erinevatele veesoojenditüüpidele.
Artikkel 8
Üleminekusätted
1. Kuni 26. septembrini 2015 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele veesoojendeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides vee soojendamise kasuteguri ja müravõimsustaseme kohta kehtivate õigusaktidega.
2. Kuni 26. septembrini 2018 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele veesoojendeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides lämmastikoksiidide heite kohta kehtivate õigusaktidega.
3. Kuni 26. septembrini 2017 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele kuumaveesalvesteid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides püsikadude kohta kehtivate õigusaktidega.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 2. august 2013


Input:
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1193/2014
af 4. november 2014
om 222. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen, (1) særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.
(2)
Den 28. oktober 2014 besluttede sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne en enhed fra listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, efter at have behandlet den pågældende enheds anmodning om at blive fjernet fra listen og den fyldestgørende rapport fra det ombudsmandskontor, der blev oprettet i medfør af FN's Sikkerhedsråds resolution 1904(2009).
(3)
Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 skal derfor ajourføres -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. november 2014.


Input:
ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 870/2012
z dnia 24 września 2012 r.
dotyczące zezwolenia na stosowanie narynginy jako dodatku paszowego dla wszystkich gatunków zwierząt
(Tekst mający znaczenie dla EOG)
KOMISJA EUROPEJSKA,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając rozporządzenie (WE) nr 1831/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 września 2003 r. w sprawie dodatków stosowanych w żywieniu zwierząt (1), w szczególności jego art. 9 ust. 2,
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
W rozporządzeniu (WE) nr 1831/2003 przewidziano udzielanie zezwoleń na stosowanie dodatków w żywieniu zwierząt oraz określono sposób uzasadniania i procedury przyznawania takich zezwoleń. W art. 10 tego rozporządzenia przewidziano ponowną ocenę dodatków dopuszczonych na podstawie dyrektywy Rady 70/524/EWG (2).
(2)
Zgodnie z dyrektywą 70/524/EWG dopuszczono narynginę jako dodatek paszowy do stosowania w żywieniu zwierząt wszystkich gatunków bez ograniczeń czasowych. Dodatek ten został następnie wpisany do wspólnotowego rejestru dodatków paszowych jako istniejący produkt, zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
(3)
Zgodnie z art. 10 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w związku z jego art. 7 złożony został wniosek o ponowną ocenę narynginy jako dodatku paszowego dla wszystkich gatunków zwierząt, celem sklasyfikowania go w kategorii „dodatki sensoryczne”. Do wniosku dołączone zostały dane szczegółowe oraz dokumenty wymagane na mocy art. 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
(4)
Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności („Urząd”) stwierdził w opinii z dnia 12 października 2011 r. (3), że w proponowanych warunkach stosowania naryngina nie ma negatywnego wpływu na zdrowie zwierząt i ludzi ani na środowisko oraz że jest skuteczna jako środek aromatyzujący. Urząd stwierdził, że jeśli zastosowane zostaną odpowiednie środki ochronne, nie ma powodu do obaw w kwestii bezpieczeństwa użytkowników. Zdaniem Urzędu nie ma potrzeby wprowadzania szczegółowych wymogów dotyczących monitorowania po wprowadzeniu do obrotu. Urząd poddał również weryfikacji sprawozdanie z metody analizy dodatku paszowego w paszy, przedłożone przez wspólnotowe laboratorium referencyjne ustanowione rozporządzeniem (WE) nr 1831/2003.
(5)
Ocena narynginy dowodzi, że warunki udzielenia zezwolenia przewidziane w art. 5 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 są spełnione. W związku z tym należy zezwolić na stosowanie tej substancji, jak określono w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
(6)
Ponieważ zmieniono warunki udzielenia zezwolenia na stosowanie narynginy i ponieważ nie występują bezpośrednie natychmiastowe skutki dla bezpieczeństwa, należy przewidzieć rozsądny okres, jaki powinien upłynąć przed udzieleniem zezwolenia, aby zainteresowane strony mogły przygotować się na nowe wymogi wynikające z takiego zezwolenia. Należy ponadto uwzględnić okres przejściowy na zużycie istniejących zapasów narynginy, dopuszczonej zgodnie z dyrektywą 70/524/EWG, oraz paszy zawierającej narynginę.
(7)
Pasza zawierająca różne dodatki, na które sukcesywnie udzielano zezwoleń zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 10 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003, musi być etykietowana zgodnie z nowymi przepisami, co pociąga za sobą niewspółmiernie skomplikowany proces ciągłych i częstych zmian etykiet takiej paszy przez odpowiednie podmioty. Właściwe jest zatem zmniejszenie obciążenia administracyjnego podmiotów poprzez wyznaczenie okresu umożliwiającego płynną zmianę etykietowania.
(8)
Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt,
PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
Artykuł 1
Zezwolenie
Substancja naryngina, wyszczególniona w załączniku, należąca do kategorii „dodatki sensoryczne” i do grupy funkcjonalnej „substancje aromatyzujące”, zostaje dopuszczona jako dodatek stosowany w żywieniu zwierząt zgodnie z warunkami określonymi w tym załączniku.
Artykuł 2
Wymogi dotyczące etykietowania
Pasza zawierająca narynginę jest etykietowana zgodnie z niniejszym rozporządzeniem najpóźniej od dnia 25 maja 2013 r.
Jednakże pasza zawierająca narynginę, która została opatrzona etykietą zgodnie z dyrektywą 70/524/EWG przed dniem 25 maja 2013 r., może być nadal wprowadzana do obrotu do wyczerpania zapasów.
Artykuł 3
Środki przejściowe
Zapasy narynginy i paszy zawierającej narynginę istniejące w dniu wejścia w życie niniejszego rozporządzenia mogą być nadal wprowadzane do obrotu i stosowane zgodnie z warunkami przewidzianymi w dyrektywie 70/524/EWG do czasu ich wyczerpania.
Artykuł 4
Wejście w życie
Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem 25 listopada 2012 r.
Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
Sporządzono w Brukseli dnia 24 września 2012 r.


Input:
VERORDNUNG (EU) Nr. 1075/2014 DER KOMMISSION
vom 10. Oktober 2014
über ein Fangverbot für Rochen in den Unionsgewässern der Gebiete VIII und IX für Schiffe unter der Flagge Belgiens
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1224/2009 des Rates vom 20. November 2009 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Kontrollregelung zur Sicherstellung der Einhaltung der Vorschriften der Gemeinsamen Fischereipolitik (1), insbesondere auf Artikel 36 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 43/2014 des Rates (2) sind die Quoten für 2014 festgelegt worden.
(2)
Nach den der Kommission übermittelten Angaben haben die Fänge aus dem im Anhang der vorliegenden Verordnung genannten Bestand durch Schiffe, die die Flagge des im Anhang genannten Mitgliedstaats führen oder in diesem Mitgliedstaat registriert sind, die für 2014 zugeteilte Quote erreicht.
(3)
Daher muss die Befischung dieses Bestands verboten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Ausschöpfung der Quote
Die Fangquote für den im Anhang dieser Verordnung genannten Bestand, die dem ebenfalls im Anhang genannten Mitgliedstaat für das Jahr 2014 zugeteilt wurde, gilt ab dem im Anhang festgesetzten Zeitpunkt als ausgeschöpft.
Artikel 2
Verbote
Die Befischung des im Anhang dieser Verordnung genannten Bestands durch Schiffe, die die Flagge des im Anhang genannten Mitgliedstaats führen oder in diesem Mitgliedstaat registriert sind, ist ab dem im Anhang festgesetzten Zeitpunkt verboten. Nach diesem Zeitpunkt verboten sind insbesondere das Aufbewahren an Bord, das Umsetzen, das Umladen und das Anlanden von Fängen aus diesem Bestand, die von den genannten Schiffen getätigt werden.
Artikel 3
Inkrafttreten
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 10. Oktober 2014


Input:
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1206/2014
2014 m. lapkričio 7 d.
kuriuo nustatomi nuo 2014 m. lapkričio 8 d. galiojantys grūdų sektoriaus importo muitai
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnį,
kadangi:
(1)
Komisijos reglamento (ES) Nr. 642/2010 (2) 1 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 [paprastieji kviečiai, skirti sėjai], ex 1001 99 00 [aukštos kokybės paprastieji kviečiai, išskyrus skirtus sėklai], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ir 1007 90 00, nustatomas importo muitas yra lygus tiems produktams importavimo metu taikomai intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau tas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos;
(2)
Reglamento (ES) Nr. 642/2010 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad, siekiant apskaičiuoti to straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės toje dalyje nurodytų produktų CIF importo kainos;
(3)
remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 1 dalimi, apskaičiuojant to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų importo muitą turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta to reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka;
(4)
reikėtų nustatyti importo muitus, kurie būtų taikomi nuo 2014 m. lapkričio 8 d. tol, kol bus nustatyti ir įsigalios nauji muitai;
(5)
remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Nuo 2014 m. lapkričio 8 d. galiojantys Reglamento (ES) Nr. 642/2010 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti grūdų sektoriaus importo muitai nustatomi šio reglamento I priedu, remiantis II priede pateikta informacija.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 7 d.


Input:
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) 2015/80 DA COMISSÃO
de 20 de janeiro de 2015
que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (UE) n.o 1308/2013 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 17 de dezembro de 2013, que estabelece uma organização comum dos mercados dos produtos agrícolas e que revoga os Regulamentos (CEE) n.o 922/72, (CEE) n.o 234/79, (CE) n.o 1037/2001, (CE) n.o 1234/2007 do Conselho (1),
Tendo em conta o Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 da Comissão, de 7 de junho de 2011, que estabelece regras de execução do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho nos sectores das frutas e produtos hortícolas e das frutas e produtos hortícolas transformados (2), nomeadamente o artigo 136.o, n.o 1,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 estabelece, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros relativamente aos produtos e aos períodos indicados no Anexo XVI, parte A.
(2)
O valor forfetário de importação é calculado, todos os dias úteis, em conformidade com o artigo 136.o, n.o 1, do Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011, tendo em conta os dados diários variáveis. O presente regulamento deve, por conseguinte, entrar em vigor no dia da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Os valores forfetários de importação referidos no artigo 136.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 são fixados no anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 20 de janeiro de 2015.


Input:
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1328/2014 DELLA COMMISSIONE
del 12 dicembre 2014
recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di taluni ortofrutticoli
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il Regolamento (UE) n. 1308/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1),
visto il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 della Commissione, del 7 giugno 2011, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 1234/2007 del Consiglio nei settori degli ortofrutticoli freschi e degli ortofrutticoli trasformati (2), in particolare l'articolo 136, paragrafo 1,
considerando quanto segue:
(1)
Il regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali dell'Uruguay round, i criteri per la fissazione da parte della Commissione dei valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e i periodi indicati nell'allegato XVI, parte A, del medesimo regolamento.
(2)
Il valore forfettario all'importazione è calcolato ciascun giorno feriale, in conformità dell'articolo 136, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011, tenendo conto di dati giornalieri variabili. Pertanto il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 136 del regolamento di esecuzione (UE) n. 543/2011 sono quelli fissati nell'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 12 dicembre 2014


Input:
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) N. 1282/2014 DELLA COMMISSIONE
del 2 dicembre 2014
che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 per quanto riguarda i quantitativi massimi di prodotti trasformati che possono essere esportati o spediti dalle regioni ultraperiferiche della Spagna e della Francia e i paesi terzi interessati
LA COMMISSIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 228/2013 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 13 marzo 2013, recante misure specifiche nel settore dell'agricoltura a favore delle regioni ultraperiferiche dell'Unione e che abroga il regolamento (CE) n. 247/2006 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 14,
considerando quanto segue:
(1)
A norma dell'articolo 15, paragrafo 1, del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 della Commissione (2), gli operatori possono esportare, nel quadro di correnti tradizionali di scambio o del commercio regionale, e spedire, nel quadro di correnti tradizionali di scambio, prodotti trasformati contenenti materie prime che hanno beneficiato del regime specifico di approvvigionamento di cui all'articolo 10 del regolamento (UE) n. 228/2013. Il trasformatore che intenda esportare o spedire tali prodotti nelle suddette condizioni può farlo entro i limiti annui dei quantitativi di cui agli allegati da II a V del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014. L'elenco dei paesi terzi verso i quali tali prodotti possono essere esportati è riportato nell'allegato VI del regolamento di esecuzione in parola.
(2)
Le autorità francesi hanno chiesto alla Commissione di adeguare l'elenco di cui all'allegato II al regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 per quanto riguarda la Martinica modificando i quantitativi massimi dei prodotti trasformati corrispondenti ai codici NC 0403 10 e NC 1101 00 e aggiungendo quantitativi per i prodotti corrispondenti ai codici NC 2202, NC 2105 e NC 2007. Per la Guadalupa, hanno chiesto alla Commissione di adeguare l'elenco modificando i quantitativi massimi dei prodotti corrispondenti ai codici NC 1101 00 e NC 2309 90 e aggiungendo quantitativi per i prodotti corrispondenti ai codici NC 0402 10 e NC 2007, 2008 e 2009. Hanno chiesto altresì di aggiungere nuovi paesi terzi per la Martinica e la Guadalupa nell'elenco di cui all'allegato VI del suddetto regolamento di esecuzione.
(3)
I quantitativi massimi annuali di prodotti trasformati che possono formare oggetto di esportazioni e di spedizioni tradizionali dalle Isole Canarie figurano nell'allegato IV del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 e i quantitativi massimi annuali di prodotti trasformati che possono formare oggetto di esportazioni nel quadro del commercio regionale dalle Isole Canarie figurano nell'allegato V del medesimo regolamento di esecuzione.
(4)
Le autorità spagnole hanno chiesto alla Commissione di semplificare gli elenchi degli allegati IV e V del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 sommando i quantitativi dei prodotti trasformati corrispondenti alle sottovoci relative ai codici NC 1806 e NC 1905.
(5)
Occorre quindi modificare di conseguenza il regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014.
(6)
Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione dei pagamenti diretti,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Modifica del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014
Gli allegati II, IV, V e VI del regolamento di esecuzione (UE) n. 180/2014 sono modificati conformemente all'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 2 dicembre 2014


Input:
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 430/2014
z dne 25. aprila 2014
o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1273/2011, za podobdobje april 2014
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1273/2011 z dne 7. decembra 2011 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (2) ter zlasti prvega odstavka člena 5 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Izvedbena uredba (EU) št. 1273/2011 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo I k navedeni izvedbeni uredbi.
(2)
Za kvoto iz člena 1(1)(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je drugo podobdobje mesec april.
(3)
Iz sporočil, poslanih v skladu s členom 8(a) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporedno številko 09.4130, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) navedene izvedbene uredbe, zajemajo količino, ki je večja od razpoložljive. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevano količino za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.
(4)
Iz navedenih sporočil izhaja tudi, da zahtevki za kvote z zaporedno številko 09.4127 - 09.4128 - 09.4129, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014 v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive.
(5)
V skladu s prvim pododstavkom člena 5 Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 je treba tudi določiti skupno razpoložljivo količino za kvote z zaporedno številko 09.4127 - 09.4128 - 09.4129 - 09.4130 za naslednje podobdobje.
(6)
Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka izdaje uvoznih dovoljenj, mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvote z zaporedno številko 09.4130 iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2014, se izdajo dovoljenja za zahtevano količino, ki se pomnoži koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.
2. Skupna razpoložljiva količina v okviru kvot z zaporedno številko 09.4127 - 09.4128 - 09.4129 - 09.4130 iz Izvedbene uredbe (EU) št. 1273/2011 za naslednje kvotno podobdobje je določena v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 25. aprila 2014


Input:
BESLUT ATALANTA/2/2014 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK
av den 29 april 2014
om godkännande av en tredjestats bidrag till Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) och om ändring av beslut Atalanta/3/2009
(2014/244/GUSP)
KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,
med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1), särskilt artikel 10,
med beaktande av beslut Atalanta/3/2009 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 21 april 2009 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) (2009/369/Gusp) (2), och
av följande skäl:
(1)
I enlighet med artikel 10.2 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om godkännande av förslag till bidrag från tredjestater.
(2)
Till följd av en rekommendation från EU:s insatschef av den 11 mars 2014 om ett bidrag från Nya Zeeland och ett utlåtande av Europeiska unionens militära kommitté av den 25 mars 2014, bör bidraget från Nya Zeeland godkännas.
(3)
Beslut Atalanta/3/2009 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik bör därför ändras så att den bilaga utgår, i vilken förtecknas de tredje stater vars bidrag har godtagits.
(4)
I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Nya Zeelands bidrag till Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) godkänns och betraktas som betydande.
2. Nya Zeeland undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till Atalantas budget.
Artikel 2
Beslut Atalanta/3/2009 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik ska ändras på följande sätt:
1.
I artikel 2.1, andra strecksatsen, ska orden ”som anges i bilagan” utgå.
2.
Bilagan ska utgå.
Artikel 3
Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
Utfärdat i Bryssel den 29 april 2014.


Input:
RICHTLINIE 2013/49/EU DER KOMMISSION
vom 11. Oktober 2013
zur Änderung des Anhangs II der Richtlinie 2006/87/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über die technischen Vorschriften für Binnenschiffe
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Richtlinie 2006/87/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 12. Dezember 2006 über die technischen Vorschriften für Binnenschiffe und zur Aufhebung der Richtlinie 82/714/EWG des Rates (1), insbesondere auf Artikel 20 Absatz 1 Satz 1,
nach Anhörung des Europäischen Datenschutzbeauftragten,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
In der Richtlinie 2006/87/EG, der Rheinschiffsuntersuchungsordnung (RheinSchUO) und der Verordnung (EU) Nr. 164/2010 der Kommission vom 25. Januar 2010 zu den technischen Spezifikationen für elektronische Meldungen in der Binnenschifffahrt gemäß Artikel 5 der Richtlinie 2005/44/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über harmonisierte Binnenschifffahrtsinformationsdienste (RIS) auf den Binnenwasserstraßen der Gemeinschaft (2) sind die wichtigsten Anforderungen für den Austausch der wesentlichen Schiffsdaten zwischen den für die Erteilung des Schiffszeugnisses zuständigen Behörden und den RIS-Behörden festgelegt.
(2)
Seit Inkrafttreten der Richtlinie 2006/87/EG wurde mehr als 14 000 Fahrzeugen eine Einheitliche Europäische Schiffsnummer (ENI) zugeteilt. Angesichts der großen Zahl der ENI ist ein effizienter Datenaustausch ohne ein geeignetes Werkzeug schwierig. Dies könnte erhöhte Sicherheitsrisiken beim Einsatz des Schiffs (Verkehrsmanagement), aber auch administrative Probleme (z.B. doppelte Zählung in der Statistik) zur Folge haben. Die ENI werden entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 415/2007 der Kommission vom 13. März 2007 zu den technischen Spezifikationen für Schiffsverfolgungs- und -aufspürungssysteme nach Artikel 5 der Richtlinie 2005/44/EG des Europäischen Parlaments und des Rates über harmonisierte Binnenschifffahrtsinformationsdienste (RIS) auf den Binnenwasserstraßen der Gemeinschaft (3) in Inland-AIS-Transpondern gespeichert, damit Schiffe automatisch identifiziert werden können, sofern ein Binnenschiff über eine ENI verfügt.
(3)
Die zuständigen Behörden brauchen diese Daten insbesondere, um zu vermeiden, dass für ein und dasselbe Schiff zwei Einheitliche Europäische Schiffsnummern erteilt werden, die RIS-Behörden benötigen die Daten für verschiedene RIS-Anwendungen, beispielsweise für das Führen von Schleusentagebüchern und die Erstellung von Schleusenstatistiken. In Anbetracht der weiter rasant zunehmenden Anzahl der Inland-AIS-Transponder ist ein effizienter Datenaustausch eine wesentliche Voraussetzung für ein ordnungsgemäß funktionierendes Verkehrsmanagement. Daher ist ein zentrales elektronisches Register (Schiffsdatenbank), an das alle Behörden angeschlossen sind, erforderlich, um einen effizienten Datenaustausch zu ermöglichen und der Anhang dieser Richtlinie an den technischen Fortschritt anzupassen.
(4)
Gleichzeitig ist die Zahl der zuständigen Behörden, die Gemeinschaftszeugnisse für Binnenschiffe erteilen können, erheblich gewachsen. Derzeit nutzen 49 Behörden aus 9 Mitgliedstaaten die Datenbank für die Identifizierung eines Schiffs und die Zuteilung einer ENI. Diese zuständigen Behörden müssen für die Vorbereitung technischer Untersuchungen und für die Erteilung, Erneuerung und den Entzug der Zeugnisse auf verlässliche Angaben zum Schiff und seinem Zeugnis zurückgreifen können. Nach Erteilung, Erneuerung oder Entzug eines Zeugnisses sind alle übrigen zuständigen Behörden zu unterrichten. Fehlende oder nicht korrekte Angaben könnten zu einer unvollständigen Beurteilung seitens der zuständigen Behörde führen, die ansonsten ein Sicherheitsrisiko oder eine nicht korrekte Anwendung der Vorschriften der Richtlinie 2006/87/EG feststellen könnte.
(5)
Die erhöhte Zahl zuständiger EU-Behörden und die Tatsache, dass nicht alle Mitgliedstaaten Informationen über ausgegebene Einheitliche Europäische Schiffsnummern an andere Mitgliedstaaten übermitteln, beeinträchtigen den effektiven Austausch von Informationen zwischen diesen Behörden, und dies wiederum hat Auswirkungen auf die Erteilung von Zeugnissen entsprechend den Anforderungen der Richtlinie 2006/87/EG, da es unter diesen Umständen möglich ist, dass auf der Grundlage ein- und derselben ENI zwei Zeugnisse erteilt werden. Im Gegensatz dazu gibt es in der Rheinschifffahrt nur einige wenige Behörden, die Zeugnisse erteilen, und alle Rhein-Behörden kommunizieren aktiv miteinander, so dass es zwischen ihnen einen effektiven Informationsfluss gibt. Ein effizienter Datenaustausch auf der Grundlage der Schiffsdatenbank ist daher eine nötige Voraussetzung, um zu gewährleisten, dass das Gemeinschaftszeugnis für Binnenschiffe und das nach Artikel 22 der Revidierten Rheinschifffahrtsakte erteilte Schiffsattest ein einheitliches Sicherheitsniveau bieten.
(6)
Es muss sichergestellt werden, dass der Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung ihrer personenbezogenen Daten im Rahmen der Identifizierung von Schiffen den Anforderungen entspricht, die in der Richtlinie 95/46/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 24. Oktober 1995 zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten und zum freien Datenverkehr (4) und in der Verordnung (EG) Nr. 45/2001 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 18. Dezember 2000 zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten durch die Organe und Einrichtungen der Gemeinschaft und zum freien Datenverkehr (5) festgelegt sind.
(7)
Die Richtlinie 2006/87/EG sollte daher entsprechend geändert werden.
(8)
Die in dieser Richtlinie vorgesehenen Maßnahmen stehen im Einklang mit der Stellungnahme des gemäß Artikel 7 der Richtlinie 91/672/EWG des Rates vom 16. Dezember 1991 über die gegenseitige Anerkennung der einzelstaatlichen Schifferpatente für den Binnenschiffsgüter- und -personenverkehr (6) eingesetzten Ausschusses -
HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN:
Artikel 1
Anhang II der Richtlinie 2006/87/EG wird gemäß dem Anhang dieser Richtlinie geändert.
Artikel 2
Die Mitgliedstaaten, die über in Artikel 1 Absatz 1 der Richtlinie 2006/87/EG genannte Binnenwasserstraßen verfügen, setzen die Rechts- und Verwaltungsvorschriften in Kraft, die erforderlich sind, um dieser Richtlinie binnen eines Jahres nach ihrem Inkrafttreten nachzukommen. Sie teilen der Kommission unverzüglich den Wortlaut dieser Rechtsvorschriften mit.
Bei Erlass dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten dieser Bezugnahme.
Artikel 3
Die Verarbeitung personenbezogener Daten für die Zwecke dieser Richtlinie unterliegt den Bestimmungen der Richtlinie 95/46/EG und der Verordnung (EG) Nr. 45/2001.
Artikel 4
Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 5
Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet, die über in Artikel 1 Absatz 1 der Richtlinie 2006/87/EG genannte Binnenwasserstraßen verfügen.
Brüssel, den 11. Oktober 2013


Input:
REGULAMENTO DE EXECUÇÃO (UE) N.o 146/2014 DA COMISSÃO
de 14 de fevereiro de 2014
que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas
A COMISSÃO EUROPEIA,
Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
Tendo em conta o Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho, de 22 de outubro de 2007, que estabelece uma organização comum dos mercados agrícolas e disposições específicas para certos produtos agrícolas (Regulamento «OCM única») (1),
Tendo em conta o Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 da Comissão, de 7 de junho de 2011, que estabelece regras de execução do Regulamento (CE) n.o 1234/2007 do Conselho nos sectores das frutas e produtos hortícolas e das frutas e produtos hortícolas transformados (2), nomeadamente o artigo 136.o, n.o 1,
Considerando o seguinte:
(1)
O Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 estabelece, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros relativamente aos produtos e aos períodos indicados no Anexo XVI, parte A.
(2)
O valor forfetário de importação é calculado, todos os dias úteis, em conformidade com o artigo 136.o, n.o 1, do Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011, tendo em conta os dados diários variáveis. O presente regulamento deve, por conseguinte, entrar em vigor no dia da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia,
ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
Artigo 1.o
Os valores forfetários de importação referidos no artigo 136.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 543/2011 são fixados no anexo do presente regulamento.
Artigo 2.o
O presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
Feito em Bruxelas, em 14 de fevereiro de 2014.


Input:
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 824/2014 DE LA COMISIÓN
de 29 de julio de 2014
por el que se establecen valores de importación a tanto alzado para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo, de 22 de octubre de 2007, por el que se crea una organización común de mercados agrícolas y se establecen disposiciones específicas para determinados productos agrícolas (Reglamento único para las OCM) (1),
Visto el Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011 de la Comisión, de 7 de junio de 2011, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo en los sectores de las frutas y hortalizas y de las frutas y hortalizas transformadas (2), y, en particular, su artículo 136, apartado 1,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores de importación a tanto alzado de terceros países correspondientes a los productos y períodos que figuran en el anexo XVI, parte A, de dicho Reglamento.
(2)
De acuerdo con el artículo 136, apartado 1, del Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011, el valor de importación a tanto alzado se calcula cada día hábil teniendo en cuenta datos que varían diariamente. Por lo tanto, el presente Reglamento debe entrar en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
En el anexo del presente Reglamento quedan fijados los valores de importación a tanto alzado a que se refiere el artículo 136 del Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 29 de julio de 2014.


Input:
REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/376 DEL CONSIGLIO
del 6 marzo 2015
che attua l'articolo 16, paragrafo 2, del regolamento (UE) n. 204/2011 concernente misure restrittive in considerazione della situazione in Libia
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
visto il regolamento (UE) n. 204/2011 del Consiglio, del 2 marzo 2011, concernente misure restrittive in considerazione della situazione in Libia (1), in particolare l'articolo 16, paragrafo 2,
considerando quanto segue:
(1)
Il 2 marzo 2011 il Consiglio ha adottato il regolamento (UE) n. 204/2011.
(2)
A seguito della sentenza del Tribunale del 24 settembre 2014 nella causa T-348/13 (2), Kadhaf Al Dam contro Consiglio, la voce relativa al sig. Ahmed Mohammed Qadhaf Al-Dam dovrebbe essere cancellata dall'allegato III del regolamento (UE) n. 204/2011. Inoltre, la voce relativa ad un'altra persona di cui a tale allegato dovrebbe essere aggiornata.
(3)
È pertanto opportuno modificare di conseguenza l'allegato III del regolamento (UE) n. 204/2011,
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
L'allegato III del regolamento (UE) n. 204/2011 è modificato come indicato nell'allegato del presente regolamento.
Articolo 2
Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Bruxelles, il 6 marzo 2015


Input:
UREDBA (EU) št. 1022/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 22. oktobra 2013
o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), kar zadeva prenos posebnih nalog na Evropsko centralno banko na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA,
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Vodje držav ali vlad euroobmočja so 29. junija 2012 Komisijo pozvali, da predloži predloge za vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora, ki vključuje Evropsko centralno banko (ECB). Evropski svet je v svojih sklepih z dne 29. junija 2012 pozval svojega predsednika, naj v tesnem sodelovanju s predsednikom Komisije, predsednikom Euroskupine in predsednikom ECB oblikuje natančen časovni načrt za vzpostavitev prave ekonomske in monetarne unije, ki bo vključevala konkretne predloge za ohranjanje enotnosti in celovitosti notranjega trga za finančne storitve.
(2)
Določba o enotnem mehanizmu nadzora je prvi korak na poti k ustanovitvi evropske bančne unije na podlagi resnično enotnih pravil za finančne storitve in novih okvirov za jamstva za vloge in za reševanje.
(3)
Za vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 (4) v državah članicah, katerih valuta je euro, prenaša posebne naloge, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na ECB in omogoča drugim državam članicam vzpostavitev tesnega sodelovanja z ECB.
(4)
Prenos nadzorniških nalog na ECB, ki se nanašajo na kreditne institucije v nekaterih državah članicah, ne bi smel v nobenem primeru ovirati delovanja enotnega trga za finančne storitve. Zaradi tega bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ohraniti svojo vlogo in obdržati vse svoje obstoječe pristojnosti in naloge: še naprej bi moral oblikovati enotna pravila, ki bi veljala za vse države članice, in prispevati k njihovemu usklajenemu izvajanju ter krepiti zbliževanje nadzornih praks v vsej Uniji.
(5)
Bančna unija mora nujno vsebovati mehanizme demokratične odgovornosti.
(6)
EBA bi moral pri izvajanju nalog, ki so nanj prenesene, in ob ustreznem upoštevanju cilja zagotavljanja varnosti in trdnosti kreditnih institucij, v celoti upoštevati raznolikost kreditnih institucij ter njihovo velikost in poslovne modele, kakor tudi sistemske prednosti, ki jih ima raznolikost v evropskem bančnem sektorju.
(7)
Za spodbujanje najboljših nadzornih praks na notranjem trgu je bistvenega pomena, da se enotnim pravilom priloži evropski nadzorniški priročnik o nadzoru finančnih institucij, ki ga pripravi EBA po posvetovanju s pristojnimi organi. Navedeni nadzorniški priročnik bi moral opredeliti najboljše prakse v vsej Uniji v zvezi z nadzornimi metodologijami in postopki, da se doseže spoštovanje temeljnih mednarodnih načel in načel Unije. Priročnik ne bi smel biti zasnovan v obliki pravno zavezujočih aktov in ne bi smel omejevati nadzora na podlagi presoje. Pokrivati bi moral vsa področja, ki so v okviru pristojnosti EBA, vključno s področjema varstva potrošnikov in preprečevanja pranja denarja, kolikor je to mogoče. Določati bi moral načine merjenja in metodologije za oceno tveganja, prepoznavanje zgodnjih opozorilnih znakov ter merila za nadzorne ukrepe. Ta priročnik bi morali uporabljati pristojni organi. Rabo priročnika bi bilo treba obravnavati kot pomemben element pri oceni zbliževanja nadzornih praks in pri opravljanju medsebojnih strokovnih pregledov na podlagi Uredbe (EU) št. 1093/2010.
(8)
EBA bi moral imeti možnost v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010 od finančnih institucij zahtevati informacije v zvezi z vsemi informacijami, do katerih imajo te finančne institucije zakonit dostop, vključno z informacijami, s katerimi razpolagajo osebe, ki so od teh finančnih institucij prejele plačilo za izvajanje ustreznih dejavnosti, z revizijami, ki so jih za te finančne institucije pripravili zunanji revizorji, ter izvodi ustreznih dokumentov, poslovnih knjig in evidenc.
(9)
Zahteve EBA po informacijah bi morale bi ustrezno utemeljene in obrazložene. Ugovori glede neskladnosti posamezne zahteve po informacijah z Uredbo (EU) št. 1093/2010 bi bilo treba podati v skladu z ustreznimi postopki. Kadar take ugovore poda naslovnik zahteve po informacijah, ga to ne odvezuje od predložitve zahtevanih informacij. Sodišče Evropske unije bi moralo biti pristojno, da v skladu s postopki iz Pogodbe o delovanju Evropske unije odloči, ali je posamezna zahteva organa EBA po informacijah v skladu z navedeno uredbo.
(10)
Zavarovati bi bilo treba notranji trg in kohezijo Unije, v tem okviru pa bi bilo treba pozorno obravnavati pomisleke v zvezi z ureditvijo upravljanja in glasovanja v okviru EBA, ter zagotoviti enako obravnavo med državami članicami, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora, ustanovljenem z Uredbo (EU) št. 1024/2013, in drugimi državami članicami.
(11)
Ker je bil EBA, v katerem enakopravno sodelujejo vse države članice, ustanovljen s ciljem razviti enotna pravila in prispevati k njihovi usklajeni uporabi ter okrepiti usklajenost nadzornih praks v Uniji, in ker ima ECB vodilno vlogo v okviru enotnega mehanizma nadzora, bi moral EBA razpolagati z ustreznimi instrumenti, s katerimi bo lahko učinkovito izvajal nanj prenesene naloge, ki zadevajo celovitost notranjega trga.
(12)
Ob upoštevanju nadzorniških nalog, ki so na ECB prenesene z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013, bi moralo biti EBA omogočeno opravljati naloge tudi v zvezi z ECB na enak način kot v zvezi z drugimi pristojnimi organi. Zlasti bi bilo treba ustrezno prilagoditi obstoječe mehanizme za reševanje sporov in ukrepe v izrednih razmerah, da bi se ohranila njihova učinkovitost.
(13)
Da bi EBA lahko v izrednih razmerah opravljal naloge spodbujanja in usklajevanja, bi moral biti v celoti obveščen o vsakem pomembnem razvoju dogodkov in kot opazovalec povabljen na vsako pomembno srečanje ustreznih pristojnih organov, vključno s pravico do udeležbe v razpravi ali drugih načinov sodelovanja.
(14)
Da se ustrezno upoštevajo interesi vseh držav članic in da se omogoči ustrezno delovanje EBA, z namenom ohranitve in okrepitve notranjega trga za finančne storitve, bi bilo treba prilagoditi način glasovanja v njegovem odboru nadzornikov.
(15)
Odločitve, ki se nanašajo na kršitve prava Unije in na reševanje sporov, bi morala preučiti neodvisna skupina, sestavljena iz članov odbora nadzornikov z glasovalno pravico, ki nimajo nasprotja interesov, imenuje pa jih odbor nadzornikov. Odločitve, ki jih odboru nadzornikov predlaga neodvisna skupina, bi morale biti sprejete z navadno večino članov odbora nadzornikov z glasovalno pravico, ki bi morala vključevati navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov držav članic, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države članice), in z navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov držav članic, ki niso sodelujoče države članice (v nadaljnjem besedilu: nesodelujoče države članice).
(16)
Odločitve glede ukrepov v izrednih razmerah bi moral odbor nadzornikov sprejemati z navadno večino, ki bi morala vključevati navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov sodelujočih držav članic in navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic.
(17)
Odločitve glede aktov iz členov 10 do 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter ukrepov in odločitev, sprejetih na podlagi tretjega pododstavka člena 9(5) in poglavja VI navedene uredbe, bi moral odbor nadzornikov sprejemati s kvalificirano večino, ki bi morala vključevati vsaj navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov sodelujočih držav članic in navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic.
(18)
EBA bi moral pripraviti poslovnik skupine, ki zagotavlja njeno neodvisnost in objektivnost.
(19)
Sestava upravnega odbora bi morala biti uravnotežena, zagotovljena pa bi morala biti tudi ustrezna zastopanost nesodelujočih držav članic.
(20)
Pri imenovanju članov notranjih organov in odborov EBA bi bilo treba zagotoviti geografsko ravnovesje med državami članicami.
(21)
Da se zagotovita pravilno delovanje EBA in ustrezna zastopanost vseh držav članic, bi bilo potrebno spremljati ureditev glasovanja, sestavo upravnega odbora in sestavo neodvisne skupine. Po preteku ustreznega časa bi jih bilo treba revidirati, pri čemer bi se morali upoštevati morebitne pridobljene izkušnje in razvoj dogodkov.
(22)
Nobena država članica ali skupina držav članic ne bi smela biti kot kraj izvajanja finančnih storitev neposredno ali posredno diskriminirana.
(23)
EBA bi bilo treba zagotoviti primerne finančne in človeške vire, da se mu omogoči ustrezno izvajanje dodatnih nalog, ki so bile nanj prenesene s to uredbo. Postopek za vzpostavitev, izvajanje in nadziranje njegovega proračuna, določen v členih 63 in 64 Uredbe (EU) št. 1093/2010, bi moral ustrezno upoštevati navedene dodatne naloge. EBA bi moral zagotoviti doseganje najvišjih standardov učinkovitosti.
(24)
Ker ciljev te uredbe, in sicer zagotovitve visoke ravni učinkovite in usklajene bonitetne ureditve in nadzora v vseh državah članicah, zaščite celovitosti, učinkovitosti in pravilnega delovanja notranjega trga in ohranjanja stabilnosti finančnega sistema, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi obsega ukrepov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(25)
Uredbo (EU) št. 1093/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 1093/2010 se spremeni:
(1)
člen 1 se spremeni:
(a)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. Organ deluje v okviru pooblastil, podeljenih s to uredbo, ter v okviru področja uporabe Direktive 94/19/ES, Direktive 2002/87/ES Uredbe (ES) št. 1781/2006, Uredbe (EU)575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (6), Direktive 2013/36/EU Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij (7) in, kadar se ti akti uporabljajo za kreditne in finančne institucije ter pristojne organe, ki jih nadzorujejo, v okviru ustreznih delov Direktive 2002/65/ES, Direktive 2005/60/ES, Direktive 2007/64/ES in Direktive 2009/110/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh aktih, ter v okviru vsakega drugega pravno zavezujočega akta Unije, ki na Organ prenaša naloge. Organ deluje tudi v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (8)
(b)
v odstavku 5 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„V ta namen Organ prispeva k dosledni, uspešni in učinkoviti uporabi aktov iz odstavka 2, spodbuja zbliževanje nadzora, pripravi mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo ter opravlja ekonomske analize trgov, da bi spodbudil uresničevanje ciljev Organa.“;
(c)
v odstavku 5 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Organ pri opravljanju svojih nalog deluje neodvisno, objektivno in na nediskriminatoren način, v interesu Unije kot celote.“;
(2)
v členu 2(2) se točka (f) nadomesti z naslednjim:
„(f)
pristojni ali nadzorni organi, kakor so določeni v aktih Unije iz člena 1(2) te uredbe, vključno z Evropsko centralno banko v zvezi z nalogami, ki se nanjo prenesejo z Uredbo (EU) št. 1024/2010, Uredbe (EU) št. 1094/2010 in Uredbe (EU) št. 1095/2010.“;
(3)
člen 3 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 3
Odgovornost organov
Organi iz točk (a) do (d) člena 2(2) so odgovorni Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropska centralna banka je odgovorna Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi z izvajanjem nadzorniških nalog, ki so prenesene nanjo z Uredbo (EU) št. 1024/2013, v skladu z navedeno uredbo.“;
(4)
v točki (2) člena 4 se točka (i) nadomesti z naslednjim:
„(i)
pristojne organe, kakor so opredeljeni v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, vključno z Evropsko centralno banko za zadeve v zvezi z nalogami, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013, ter v Direktivi 2007/64/ES in kot se nanje sklicuje Direktiva 2009/110/ES;“;
(5)
člen 8 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se spremeni:
(i)
točka (a) se nadomesti z naslednjim:
"(a)
prispeva k oblikovanju visoko kakovostnih skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije Unije ter z oblikovanjem smernic, priporočil, osnutkov regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov in drugih predpisov, ki temeljijo na zakonodajnih aktih Unije iz člena 1(2);
(aa)
oblikuje in posodablja evropski nadzorniški priročnik o nadzoru finančnih institucij v celotni Uniji, ki določa najboljše nadzorne prakse na področju metodologij in postopkov, pri čemer med drugim upošteva spreminjajoče se poslovne prakse in poslovne modele finančnih institucij;";
(ii)
točka (c) se nadomesti z naslednjim:
"(c)
omogoča lažji prenos nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;";
(iii)
točka (i) se nadomesti z naslednjim:
"(i)
v skladu s členi 21 do 26 spodbuja skladno in dosledno delovanje kolegijev nadzornikov, spremljanje, ocenjevanje in merjenje sistemskega tveganja, razvijanje ter usklajevanje načrtov sanacije in reševanja, zagotavljanje visoke ravni zaščite vlagateljev in investitorjev po vsej Uniji in razvijanje metod za reševanje finančnih institucij v težavah ter oceno potreb po ustreznih finančnih instrumentih, da bi okrepil sodelovanje med pristojnimi organi, vključenimi v upravljanje krize v čezmejnih institucijah, ki bi lahko pomenile sistemsko tveganje;";
(iv)
točka (l) se črta;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„1a. Organ pri opravljanju svojih nalog v skladu s to uredbo:
(a)
uporabi vse pristojnosti, ki jih ima na razpolago;
(b)
ob ustreznem upoštevanju cilja zagotavljanja varnosti in trdnosti kreditnih institucij v celoti upošteva različne vrste, poslovne modele in velikost kreditnih institucij.“;
(c)
vstavi se naslednji odstavek:
"2a. Organ pri opravljanju nalog iz odstavka 1 in izvajanju pooblastil iz odstavka 2 ustrezno upošteva načela boljše priprave zakonodaje, vključno z rezultati analize stroškov in koristi, pripravljene v skladu s to uredbo.";
(6)
člen 9 se spremeni:
(a)
odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
„4. Organ kot svoj sestavni del ustanovi odbor za finančne inovacije, ki združuje vse ustrezne pristojne nadzorne organe, da bi vzpostavil usklajen pristop za regulativno in nadzorniško obravnavo novih ali inovativnih finančnih dejavnosti ter da bi za Organ pripravljal mnenja, namenjena za predložitev Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.“;
(b)
v odstavku 5 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Organ lahko tudi oceni potrebo po prepovedi ali omejitvi določenih vrst finančnih dejavnosti in po potrebi o tem obvesti Komisijo in pristojne organe, da bi se olajšalo sprejetje tovrstnih prepovedi ali omejitev.“;
(7)
člen 18 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. V primeru neugodnega razvoja dogodkov, ki bi lahko resno ogrozili pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega ali dela finančnega sistema v Uniji, Organ dejavno spodbuja in po potrebi usklajuje ukrepe ustreznih pristojnih nadzornih organov.
Za opravljanje navedene naloge spodbujanja in usklajevanja je Organ v celoti obveščen o vsakem pomembnem razvoju dogodkov in povabljen, naj se kot opazovalec udeleži vseh pomembnih srečanj ustreznih pristojnih nadzornih organov.“;
(b)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Kadar Svet sprejme odločitev na podlagi odstavka 2 in v izjemnih primerih, kadar je nujno usklajeno ukrepanje pristojnih organov v odziv na neugoden razvoj dogodkov, ki bi lahko resno ogrozili pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega ali dela finančnega sistema v Uniji, lahko Organ sprejme individualne odločitve, s katerimi od pristojnih organov zahteva sprejetje potrebnih ukrepov v skladu z zakonodajo iz člena 1(2) za obvladovanje vseh takih dogodkov, tako da se zagotovi, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedenih zakonodaji.“;
(8)
v členu 19(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„1. Brez poseganja v pooblastila iz člena 17 lahko Organ, kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa v primerih, opredeljenih v aktih Unije iz člena 1(2), na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov, v skladu s postopkom iz odstavkov 2 do 4 tega člena pristojnim organom pomaga pri doseganju sporazuma.“;
(9)
vstavi se naslednji člen:
„Člen 20a
Zbliževanje postopkov nadzorniškega pregledovanja
Da bi v Uniji vzpostavili trdne nadzorne standarde, Organ v okviru svojih pristojnosti spodbuja zbliževanje postopkov nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v skladu z Direktivo 2013/36/EU.“;
(10)
člen 21 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Organ v okviru svojih pristojnosti spodbuja učinkovito, uspešno in usklajeno delovanje kolegijev nadzornikov iz Uredbe (EU) št. 575/2013 in Direktive 2013/36/EU ter krepi skladnost uporabe prava Unije med kolegiji nadzornikov. Da bi zbližali najboljše nadzorne prakse, Organ spodbuja skupne nadzorniške načrte in skupne preglede, osebje Organa pa lahko sodeluje pri dejavnostih kolegijev nadzornikov, vključno s pregledi na kraju samem, ki jih skupaj izvedeta dva ali več pristojnih organov.“;
(b)
v odstavku 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„2. Organ ima vodilno vlogo pri zagotavljanju usklajenega delovanja kolegijev nadzornikov za čezmejne institucije v Uniji, pri čemer upošteva sistemsko tveganje, ki ga predstavljajo finančne institucije iz člena 23, ter po potrebi sklicuje seje posameznih kolegijev.“;
(11)
v členu 22 se vstavi naslednji odstavek:
„1a. Organ vsaj enkrat letno odloči, ali bi bilo ustrezno opraviti oceno prilagodljivosti finančnih institucij na ravni celotne Unije v skladu s členom 32 ter o svoji odločitvi obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo. Kadar je opravljena takšna ocena na ravni celotne Unije in Organ oceni, da je ustrezno razkriti rezultate posameznih udeleženih finančnih institucij, to tudi stori.“;
(12)
v členu 25 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Organ prispeva in dejavno sodeluje pri razvoju in usklajevanju učinkovitih, doslednih in posodobljenih načrtov za sanacijo in reševanje finančnih institucij. Kadar je tako določeno v aktih Unije iz člena 1(2), Organ tudi pomaga pri oblikovanju postopkov za izredne razmere in preventivnih ukrepov za zmanjšanje sistemskega vpliva morebitnih neuspehov.“;
(13)
v členu 27(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„2. Organ zagotovi svojo oceno potrebe po sistemu doslednih, učinkovitih in verodostojnih mehanizmov financiranja z ustreznimi finančnimi instrumenti, povezanimi s sklopom usklajenih ureditev za krizno upravljanje.“;
(14)
v členu 29(2) se doda naslednji pododstavek:
„Zaradi oblikovanja skupne kulture na področju nadzora Organ oblikuje in posodablja evropski nadzorniški priročnik o nadzoru finančnih institucij v celotni Uniji, pri čemer med drugim upošteva spreminjajoče se poslovne prakse in poslovne modele finančnih institucij. Evropski nadzorniški priročnik vsebuje najboljše nadzorne prakse na področju metodologij in postopkov.“;
(15)
v členu 30 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda izdaja smernice in priporočila v skladu s členom 16. Pristojni organi si v skladu s členom 16(3) prizadevajo upoštevati te smernice in priporočila. Organ pri pripravi osnutkov regulativnih ali izvedbenih tehničnih standardov v skladu s členi od 10 do 15 upošteva izid medsebojnega strokovnega pregleda in vse morebitne druge informacije, pridobljene med izvajanjem svojih nalog, da zagotovi zbližanje najbolj kakovostnih standardov in praks.
3a. Kadar je na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda ali kake druge informacije, pridobljene pri izvajanju nalog Organa, ugotovljeno, da je za zagotovitev nadaljnje harmonizacije bonitetnih pravil nujna zakonodajna pobuda, Organ o tem predloži mnenje Komisiji.“;
(16)
v členu 31 se drugi pododstavek spremeni:
(a)
točka (b) se nadomesti z naslednjim:
"(b)
opredelitvijo obsega in po potrebi preverjanjem zanesljivosti informacij, ki bi jih bilo treba dati na voljo vsem zadevnim pristojnim organom;";
(b)
točke (d), (e) in (f) se nadomestijo z naslednjim:
"(d)
takojšnjim obveščanjem ESRB, Sveta in Komisije o kakršnih koli morebitnih izrednih razmerah;
(e)
sprejetjem vseh ustreznih ukrepov v primeru razmer, ki bi lahko ogrozile delovanje finančnih trgov, za usklajevanje ukrepov, ki jih sprejmejo ustrezni pristojni organ;
(f)
osrednjim zbiranjem informacij, prejetih od pristojnih organov v skladu s členoma 21 in 35, kot posledica predpisane obveznosti poročanja institucij. Organ te informacije posreduje drugim ustreznim pristojnim organom.";
(17)
člen 32 se spremeni:
(a)
odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
"2. Organ v sodelovanju z ESRB na ravni celotne Unije sproži in usklajuje ocenjevanje prilagodljivosti finančnih institucij na neugodne razmere na trgu. V ta namen razvije:
(a)
skupne metodologije za ocenjevanje učinka ekonomskih scenarijev na finančno stanje institucij;
(b)
skupne pristope k poročanju o rezultatih teh ocenjevanj prilagodljivosti finančnih institucij;
(c)
skupne metodologije za ocenjevanje vpliva določenih produktov ali postopkov distribucije na institucijo; ter
(d)
skupne metodologije za vrednotenje sredstev, potrebne zaradi izvajanja stresnih testov.";
(b)
vstavijo se naslednji odstavki:
„3a. Za izvedbo ocenjevanja prilagodljivosti finančnih institucij na ravni celotne Unije na podlagi tega člena lahko Organ v skladu s členom 35 in pod pogoji, določenimi v njem, od teh finančnih institucij neposredno zahteva informacije. Od pristojnih organov lahko tudi zahteva, da izvedejo posebne preglede. Od pristojnih organov lahko zahteva, da izvedejo preglede na kraju samem, pri katerih lahko sodeluje tudi sam v skladu s členom 21 in pod pogoji določenimi v njem, da se zagotovi primerljivost in zanesljivost metodologij, praks in rezultatov.
3b. Organ lahko zahteva, da pristojni organi naložijo finančnim institucijam, da za informacije, ki jih morajo zagotoviti na podlagi odstavka 3a, odredijo neodvisno revizijo.“;
(18)
člen 35 se spremeni:
(a)
odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
"1. Pristojni organi Organu na njegovo zahtevo v vnaprej določeni obliki predložijo vse informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje nalog, ki se nanj prenesejo s to uredbo, če imajo do zadevnih informacij zakonit dostop. Informacije morajo biti točne, skladne, popolne in pravočasne.
2. Organ lahko tudi zahteva, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih in v določeni obliki oziroma z uporabo primerljivih predlog, ki jih odobri Organ. Za te zahteve se, kjer je mogoče, uporabljajo enotne oblike poročanja.
3. Organ na ustrezno utemeljeno zahtevo pristojnega organa predloži vse informacije, ki jih pristojni organ potrebuje za opravljanje svojih nalog, pri čemer upošteva obveznost varovanja poslovnih skrivnosti, določeno v sektorski zakonodaji in členu 70 te uredbe.";
(b)
v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
"6. Kadar popolne ali točne informacije niso na voljo ali niso pravočasno zagotovljene v skladu z odstavkom 1 ali 5, lahko Organ z ustrezno utemeljeno in obrazloženo zahtevo zahteva informacije neposredno od:
(a)
ustreznih finančnih institucij;
(b)
holdingov ali podružnic ustreznih finančnih institucij;
(c)
nenadzorovanih operativnih subjektov v finančni skupini ali konglomeratu, ki so pomembni za finančne dejavnosti ustreznih finančnih institucij.
Naslovniki take zahteve Organu nemudoma in brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo jasne, točne in popolne informacije.";
(c)
doda se naslednji odstavek:
„7a. Kadar naslovniki zahteve iz odstavka 6 nemudoma ne zagotovijo jasnih, točnih, in popolnih informacij, Organ obvesti Evropsko centralno banko, kadar je ustrezno, ter ustrezne organe v zadevnih državah članicah, ki skladno z nacionalnim pravom sodelujejo z Organom s ciljem, da se zagotovi popoln dostop do informacij in vseh izvirnih dokumentov, poslovnih knjig ali evidenc, do katerih imajo naslovniki zakonit dostop, da se preveri informacije.“;
(19)
člen 36 se spremeni:
(a)
v odstavku 4 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Če Organ ne ukrepa na podlagi priporočila, Svetu in ESRB sporoči razloge za tako odločitev. ESRB o tem obvesti Evropski parlament v skladu s členom 19(5) Uredbe (EU) št. 1092/2010.“;
(b)
v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Kadar pristojni organ v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 Svet in ESRB obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi priporočila ESRB, ustrezno upošteva stališča odbora nadzornikov in o tem obvesti tudi Komisijo.“;
(20)
člen 37 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Interesna skupina za bančništvo se sestane na lastno pobudo po potrebi in v vsakem primeru vsaj štirikrat letno.“;
(b)
v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„4. Organ zagotovi vse potrebne informacije, pri čemer upošteva obveznost varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 70, in ustrezno administrativno podporo za interesno skupino za bančništvo. Za člane interesne skupine za bančništvo, ki zastopajo neprofitne organizacije, razen za predstavnike sektorja, se zagotovi ustrezno nadomestilo. To nadomestilo je vsaj enakovredno stopnjam povračila za uradnike v skladu z oddelkom 2 poglavja 1 Naslova V Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (9) (Kadrovski predpisi). Interesna skupina za bančništvo lahko ustanovi delovne skupine za tehnična vprašanja. Člani interesne skupine za bančništvo so imenovani za obdobje dveh let in pol, po izteku katerega se opravi nov izbirni postopek.
(21)
člen 40 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:
„(d)
en predstavnik brez glasovalne pravice, ki ga imenuje odbor nadzornikov Evropske centralne banke;“;
(b)
vstavi se naslednji odstavek:
„4a. Pri razpravah, ki niso povezane s posameznimi finančnimi institucijami, kakor je določeno v členu 44(4), lahko predstavnika, ki ga imenuje odbor nadzornikov Evropske centralne banke, spremlja predstavnik Evropske centralne banke, ki ima strokovno znanje o nalogah s področja centralnega bančništva.“;
(22)
v členu 41 se odstavki 2, 3 in 4 nadomestijo z naslednjim:
„1a. Za namene člena 17 odbor nadzornikov skliče neodvisno skupino, ki jo sestavljajo predsednik odbora nadzornikov in šest drugih članov, ki niso predstavniki pristojnega organa, ki je domnevno kršil pravo Unije, ter v zadevi nimajo nikakršnega interesa, niti z zadevnim pristojnim organom nimajo neposrednih povezav.
Vsak član neodvisne skupine ima en glas.
Odločitev neodvisne skupine je sprejeta, kadar zanjo glasujejo vsaj štirje člani.
2. Za namene člena 19 odbor nadzornikov skliče neodvisno skupino, ki jo sestavljajo predsednik odbora nadzornikov in šest drugih članov, ki niso predstavniki pristojnih organov, ki so stranke v sporu, ter v sporu nimajo nikakršnega interesa, niti z zadevnimi pristojnimi organi nimajo neposrednih povezav.
Vsak član neodvisne skupne ima en glas.
Odločitev neodvisne skupine je sprejeta, kadar zanjo glasujejo vsaj štirje člani.
3. Neodvisne skupine iz tega člena predlagajo odločitve v skladu s členom 17 ali členom 19, ki jih dokončno sprejme odbor nadzornikov.
4. Odbor nadzornikov sprejme poslovnik za neodvisne skupine iz tega člena.“;
(23)
v členu 42 se doda naslednji odstavek:
„Prvi in drugi odstavek ne posegata v naloge, ki se na Evropsko centralno banko prenesejo z Uredbo (EU) št. 1024/2013.“;
(24)
člen 44 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Odbor nadzornikov sprejema odločitve z navadno večino svojih članov. Vsak član ima en glas.
Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka odbor nadzornikov v zvezi z akti iz členov 10 do 16 ter ukrepi in odločitvami, sprejetimi na podlagi tretjega pododstavka člena 9(5) in poglavja VI, odločitve sprejema s kvalificirano večino svojih članov, kakor je opredeljeno v členu 16(4) Pogodbe o Evropski uniji in členu 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, ki vključuje vsaj navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov držav članic, ki so sodelujoče države članice, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013 (sodelujoče države članice), in navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov držav članic, ki niso sodelujoče države članice, kot so opredeljene v točki 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013 (nesodelujoče države članice).
V zvezi z odločitvami v skladu s členoma 17 in 19 se odločitev, ki jo predlaga skupina, sprejme z navadno večino članov odbora nadzornikov z glasovalno pravico, ki vključuje navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov sodelujočih držav članic in navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic.
Z odstopanjem od tretjega pododstavka se od datuma, ko so štirje ali manj kot štirje člani z glasovalno pravico iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic, se odločitev, ki jo predlaga skupina, sprejme z navadno večino članov odbora nadzornikov z glasovalno pravico, ki vključuje vsaj en glas članov iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic.
Vsak član z glasovalno pravico ima en glas.
V zvezi s sestavo skupine v skladu s členom 41(2) si odbor nadzornikov prizadeva doseči soglasje. Če ni soglasja, se odločitve odbora nadzornikov sprejmejo s tričetrtinsko večino njegovih članov z glasovalno pravico. Vsak član z glasovalno pravico ima en glas.
Glede odločitev, sprejetih na podlagi člena 18(3) in (4) ter z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka, odbor nadzornikov odločitve sprejema z navadno večino svojih članov z glasovalno pravico, ki vključuje navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov sodelujočih držav članic in navadno večino njegovih članov iz pristojnih organov nesodelujočih držav članic.“
(b)
odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
„4. Člani brez glasovalne pravice in opazovalci, razen predsednika, izvršilnega direktorja in predstavnika Evropske centralne banke, ki ga imenuje njen nadzorni odbor, se v tem odboru ne udeležujejo razprav v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami, razen če člen 75(3) ali akti, navedeni v členu 1(2), ne določajo drugače.“;
(c)
doda se naslednji odstavek:
„4a. Predsednik Organa ima posebno pravico, da kadarkoli pozove k glasovanju. Brez poseganja v to pristojnost in v učinkovitost postopkov odločanja Organa, si odbor nadzornikov Organa pri svojem odločanju prizadeva doseči soglasje.“;
(25)
V členu 45(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Mandat članov, ki jih izvoli odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša. Upravni odbor je sestavljen uravnoteženo in sorazmerno, tako da je Unija v njem zastopana kot celota. Upravni odbor sestavljata tudi vsaj dva predstavnika nesodelujočih držav članic. Mandati se prekrivajo in uporabi se ustrezen sistem rotacije.“;
(26)
v členu 47 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
"4. Upravni odbor sprejme načrt kadrovske politike Organa in v skladu s členom 68(2) tudi potrebne izvedbene ukrepe za Kadrovske predpise.";
(27)
vstavi se naslednji člen:
„Člen 49a
Stroški
Predsednik obvešča javnost o izvedenih sestankih in prejetih gostoljubnostih. Stroški se javno beležijo v skladu s Kadrovskimi predpisi.“;
(28)
vstavi se naslednji člen:
„Člen 52a
Stroški
Izvršilni direktor obvešča javnost o izvedenih sestankih in prejetih gostoljubnostih. Stroški se javno beležijo v skladu s Kadrovskimi predpisi.“;
(29)
v členu 63 se črta odstavek 7.
(30)
v členu 81 se odstavek 3nadomesti z naslednjim:
„3. Komisija v zvezi z vprašanjem neposrednega nadzora nad institucijami ali infrastrukturami, ki so prisotne po vsej Uniji, in ob upoštevanju tržnih razmer, stabilnosti notranjega trga in kohezije Unije kot celote pripravi letno poročilo o tem, ali je primerno Organu zaupati nadaljnje pristojnosti za nadzor na tem področju.“;
(31)
vstavi se naslednji člen:
„Člen 81a
Pregled načina glasovanja
Od dneva, ko število nesodelujočih držav članic doseže štiri, Komisija pregleda delovanje ureditve glasovanja, opisane v členih 41 in 44, pri čemer upošteva vse izkušnje, pridobljene z uporabo te uredbe, ter o tem poroča Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu.“.
Člen 2
Brez poseganja v člen 81 Uredbe (EU) št. 1093/2010, Komisija do 31. decembra 2015 objavi poročilo o uporabi določb te uredbe v zvezi s:
(a)
sestavo upravnega odbora in
(b)
sestavo neodvisnih skupin iz člena 41 Uredbe (EU) št. 1093/2010, ki pripravljajo odločitve za namene členov 17 in 19 navedene uredbe.
Poročilo zlasti upošteva celoten razvoj v številnih sodelujočih državah članicah in preuči, ali so glede na tak razvoj potrebne nadaljnje prilagoditve zadevnih določb, da se zagotovi, da EBA sprejema odločitve v interesu ohranjanja in krepitve notranjega trga za finančne storitve.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 22. oktobra 2013


Input:
32012D0669
L 300/2
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
09.10.2012.
ODLUKA VIJEĆA
od 9. listopada 2012.
o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola o mogućnostima ribolova i financijskom doprinosu predviđenima Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice, s jedne, i Republike Kiribatija, s druge strane
(2012/669/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Vijeće je 23. srpnja 2007. usvojilo Uredbu (EZ) br. 893/2007 o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribatija s druge strane (1) („Sporazum”). Protokol o mogućnostima ribolova i financijskom doprinosu predviđenih Sporazumom prestao je vrijediti 15. rujna 2012.
(2)
Unija je s Republikom Kiribatijem dogovorila novi Protokol kojim se plovilima Europske unije dopuštaju mogućnosti ribolova u vodama pod suverenitetom i nadležnošću Republike Kiribatija („Protokol”).
(3)
Kao rezultat tih pregovora, Protokol je parafiran 3. lipnja 2012.
(4)
Kako bi se osigurao nastavak ribolovne aktivnosti plovila Europske unije, Protokol se treba privremeno primjenjivati od 16. rujna 2012., kako je predviđeno njegovim člankom 15.
(5)
Protokol je potrebno potpisati te se treba privremeno primjenjivati do završetka postupaka za njegovo zaključivanje,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Potpisivanje Protokola o mogućnostima ribolova i financijskom doprinosu predviđenog Sporazumu o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice, s jedne, i Republike Kiribatija, s druge strane („Protokol”), ovime se odobrava, u ime Unije, podložno njegovom sklapanju.
Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Ovlašćuje se Predsjednik Vijeća imenovati osobu(-e) opunomoćenu(-e) za potpisivanje Protokola u ime Unije.
Članak 3.
Protokol se privremeno primjenjuje od 16. rujna 2012., do završetka postupaka za njegovo zaključivanje.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Luxembourgu 9. listopada 2012.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/532 НА КОМИСИЯТА
от 30 март 2015 година
за изменение за 228-и път на Регламент (ЕО) № 881/2002 на Съвета за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени физически лица и образувания, свързани с мрежата на Ал Кайда
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 881/2002 на Съвета от 27 май 2002 г. за налагане на някои специфични ограничителни мерки, насочени срещу определени физически лица и образувания, свързани с мрежата на Ал Кайда (1), и по-специално член 7, параграф 1, буква а) и член 7а, параграф 1 и от него,
като има предвид, че:
(1)
В приложение I към Регламент (ЕО) № 881/2002 се посочват физическите лица, групите и образуванията, спрямо които се прилага замразяването на средства и икономически ресурси по смисъла на този регламент.
(2)
На 23 март 2015 г. Комитетът по санкциите към Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации (ООН) одобри добавянето на едно физическо лице в своя списък, свързан с Ал Кайда, на физическите лица, групите и образуванията, спрямо които следва да се прилага замразяването на средства и икономически ресурси.
(3)
Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 881/2002 следва да бъде съответно актуализирано.
(4)
За да се гарантира ефективността на мерките, предвидени в настоящия регламент, той следва да влезе в сила незабавно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Регламент (ЕО) № 881/2002 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 март 2015 година.