Input:
A BIZOTTSÁG (EU) 2015/519 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2015. március 26.)
a Kínai Népköztársaságból származó, valamint - kiterjesztés alapján - a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
Egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel (2) módosított 91/2009/EK rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: az eredeti intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára.
(2)
Az intézkedéseket - a 924/2012/EU végrehajtási rendelet módosítását követően - a mintába felvett egyéni kínai exportáló gyártókra vonatkozóan 0,0 % és 69,7 % közötti szinten meghatározott értékvám formájában vezették be. Ugyanakkor a mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó dömpingellenes vámot 54,1 %-os szinten határozták meg, míg a nem együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó maradványvám 74,1 %-ot tett ki (a továbbiakban: a hatályos dömpingellenes vámok).
(3)
A legutóbb a 693/2012/EU végrehajtási rendelettel (4) módosított 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (5) az eredeti intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalra.
2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(4)
A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2013. október 1-jén kérelem érkezett az említett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet az Európai Iparikötőelem-intézet (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a vas vagy acél kötőelemek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében.
(5)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. január 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (7) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4. Vizsgálat
4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(7)
A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt és az egyéb ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(9)
A meghallgatást minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették, aki azt kérelmezte, és ismertette a meghallgatást indokoló különleges okokat.
(10)
Figyelembe véve, hogy a vizsgálat nyilvánvalóan sok kínai exportáló gyártót, valamint uniós gyártót és független uniós importőrt érintett, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte a fent említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(11)
A 325 ismert kínai gyártó közül 24 töltötte ki a mintavételi kérdőívet. Ezek közül azonban 13 jelezte, hogy nem exportált az Unióba, három másik esetében pedig megállapították az eredeti vizsgálatban, hogy nem folytat dömpinget és ezért a hatályos intézkedések nem vonatkoznak rájuk. A fennmaradó nyolc vállalat jelezte, hogy 11 800 tonna mennyiséget exportált az Unióba, amely az Eurostat szerint a Kínából származó teljes uniós importvolumen 132 %-át teszi ki a felülvizsgálati időszakban. A javasolt mintavétel a három legnagyobb exportőrre terjedt ki. A mintába felvett vállalatok egyike azonban azt állította, hogy uniós exportját hibásan adta meg a mintavételi formanyomtatványban és valójában nulla exportot kellett volna jelentenie.
(12)
A minta kiválasztására ezért úgy került sor, hogy abban a fennmaradó három legnagyobb exportőr legyen benne. A mintába felvett valamennyi vállalat visszavonta együttműködési szándékát az eljárás különböző szakaszaiban, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet vagy megtagadta a helyszíni vizsgálatot. Ennek következtében levelet küldtek mindhárom vállalatnak, amelyben tájékoztatták őket arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkét szándékozik alkalmazni. Ezek az exportáló gyártók a Bizottság lépésére nem reagáltak.
(13)
A Bizottság megvizsgálta a mintavételi kérdőívet kitöltő exportáló gyártók közül ezt követően fennmaradó négy vállalat helyzetét. E vállalatok Unióba irányuló exportja olyan alacsony volt - nevezetesen a teljes export kevesebb mint 1 %-a -, hogy a Bizottság úgy ítélte meg, az nem megfelelő vagy reprezentatív egy új minta meghatározásához és ahhoz, hogy a vizsgálat megállapításait ezek helyzetére alapozzák. Megfelelőbbnek tűnt a vizsgálat megállapításait szélesebb körű és reprezentatívabb alapra helyezni, nevezetesen a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában rendelkezésre álló tényekre. A négy fennmaradó vállalatot tájékoztatták a Bizottság azon szándékáról, hogy megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza.
(14)
Az elégtelen együttműködésre tekintettel a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy alkalmazni kívánja a 18. cikket, bejelentették a kínai hatóságoknak is. A vállalatoknak, illetve a kínai hatóságoknak megküldött levelekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelem.
(15)
A vizsgálat kezdeti szakaszában 91 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek együttesen a vas vagy acél kötőelemek uniós gyártásának mintegy 50 %-át képviselték. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A kiválasztott minta kilenc vállalatból/vállalatcsoportból állt az értékesítési volumenük, méretük, terméktípusuk összetétele és az Unión belüli földrajzi elhelyezkedésük alapján legreprezentatívabbaknak minősülők közül. A mintába felvett vállalatok egyike visszavonta együttműködési szándékát, és úgy döntött, hogy nem tölti ki a kérdőívet. Ennek következtében a Bizottság tájékoztatta a vállalatot, hogy tekintettel az együttműködésének hiányára, kizárták a mintából. A nyolc vállalatra/vállalatcsoportra lecsökkent mintát azonban továbbra is reprezentatívnak tekintette, mivel a vas vagy acél kötőelemek becsült uniós össztermelésének 24 %-át tette ki a felülvizsgálati időszak alatt.
(16)
Az uniós importőrök közül ketten küldték vissza a kitöltött kérdőívet. Tekintettel a vállalatok viszonylag korlátozott számára, mintavételre nem volt szükség.
(17)
A felhasználók közül egyik sem jelentkezett a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül vagy az eljárás egy későbbi szakaszában. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy egyetlen felhasználó sem működött együtt a vizsgálat során.
(18)
A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
Tizenegy vállalatnál (a mintába felvett nyolc vállalatcsoport mindegyikéből legalább egynél) tettek látogatást. Ezek az uniós gyártók kérelmezték, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján kilétüket kezeljék bizalmasan. Állításuk szerint üzleti tevékenységüket igen kedvezőtlenül befolyásolhatja kilétük nyilvánosságra hozatala. A kérelmeket megvizsgálták és jogosnak találták. Ezért e vállalatok neve nem szerepel a jegyzékben.
b)
Uniós importőrök
Adolf Würth GmbH & Co - Németország
Marcopol z o.o. - Lengyelország
c)
A piacgazdasággal rendelkező országok gyártói:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajzia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Nyilvánosságra hozatal
(19)
Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek e hatályvesztési felülvizsgálat következtetéseihez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A következők nyújtottak be beadványokat: a kérelmező, a Kínai Gép- és Elektronikus Termék Export-import Kereskedelmi Kamara, két uniós importőr/gyártó és azok kapcsolt kínai gyártója, valamint az uniós forgalmazók két szövetsége. A benyújtott információt és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(20)
Az érintett termék a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek.
2. Hasonló termék
(21)
Az uniós gazdasági ágazat által előállított és az uniós piacon értékesített érintett termékről, valamint vas vagy acél kötőelemekről és a Malajzia (a továbbiakban: analóg ország) belföldi piacán előállított és értékesített vas vagy acél kötőelemekről megállapítást nyert, hogy alapvetően ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a Kínában előállított és uniós exportra értékesített vas vagy acél kötőelemek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. Ennélfogva ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(22)
A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
1. Előzetes megjegyzések
(23)
A fenti (11)-(14) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálat során. Így a kínai exportáló gyártók kellő együttműködésének hiányában az átfogó elemzés, köztük a dömpingszámítás alapját az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények képezték.
(24)
A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, valamint egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat-tól származó és kínai exportadatok) és egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk felhasználásával mérték fel (mint például a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének nyilatkozata).
(25)
Az együttműködés hiánya annyiban volt hatással a rendes érték és exportár összehasonlítására, hogy a kínai gyártók által az Unióba exportált pontos termékösszetétel nem volt ismert.
2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
2.1. Az analóg ország kiválasztása és a rendes érték kiszámítása
(26)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az összes érdekelt felet felkérte, hogy tegyenek észrevételt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához piacgazdasággal rendelkező harmadik országként India kiválasztását javasolja. India már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.
(27)
India mellett a kérelmező az Egyesült Államokat javasolta, mint lehetséges analóg ország. Egyéb érdekelt felek fenntartással éltek az Indiával kapcsolatos javaslattal szemben, és Malajzia, Tajvan, Thaiföld és Vietnam lehetséges analóg országként történő kiválasztására tettek javaslatot.
(28)
Az érdekelt felek által tett javaslatokon túlmenően, a Bizottság maga is megpróbált egy megfelelő analóg országot meghatározni. A Bizottság Japánt határozta meg további lehetséges analóg országként a kötőelemeknek Kínához hasonlóan magas termelési volumene miatt.
(29)
Együttműködés iránti kérelmet küldtek ki az indiai, japán, malajziai (az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók (8)), tajvani, thaiföldi és egyesült államokbeli ismert gyártóknak. A vietnami gyártókat nem keresték meg, mivel Vietnam nem minősül piacgazdasági országnak. Az indiai és malajziai exportáló gyártók működtek együtt, és ellenőrző látogatásokra került sor ebben a két országban.
(30)
Megállapították, hogy az együttműködő indiai vállalatok közül az egyik nem gyártó, hanem kereskedelmi vállalat volt, a második együttműködő indiai vállalat pedig csak a felülvizsgálati időszakot követően kezdte meg működését. Az Indiából származó értékesítési és költségadatokat ezért nem lehetett felhasználni. A két együttműködő malajziai vállalatról megállapították, hogy azok exportáló gyártók, amelyekre vonatkozóan teljes körű adatállomány áll rendelkezésre a felülvizsgálati időszakból. Ezért Malajziát választott ák ki analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.
(31)
Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először megvizsgálták, hogy a hasonló termék malajziai együttműködő gyártók által független vevőknek történő hazai értékesítésének mennyisége reprezentatív-e az Unióba exportált termékek mennyiségével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e az érintett termék uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. Ezek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az analóg országban folyó hazai értékesítés reprezentatív.
(32)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszak folyamán a hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. Megállapították, hogy az egyik gyártó belföldi értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalomban került sor, míg a második gyártó értékesítésére nem.
(33)
Így az első gyártó esetében a rendes érték meghatározása a tényleges hazai ár alapján történt, amelyet a felülvizsgálati időszak alatti nyereséges hazai értékesítés súlyozott átlagáraként számítottak ki. A második gyártó rendes értékét az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban állapították meg.
(34)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban. A két fél azzal érvelt, hogy Japánt nem kellett volna lehetséges analóg országnak tekinteni, mivel a felső kategóriás termékekre fókuszál, továbbá a magas költségei miatt. A felek egyike azt is jelezte, hogy Tajvant kellett volna analóg országnak kiválasztani a jelentős számú gyártó, a Kínával összehasonlítható költségek, valamint az Európába és Észak-Amerikába irányuló jelentős exportja miatt.
(35)
A Bizottság megjegyzi, hogy az analóg ország kiválasztása hat lehetséges ország figyelembevételét követően történt. Együttműködést kértek mindezen országoktól. Csak Malajzia és India működtek együtt, Tajvan és Japán nem. A (30) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva Malajzia kiválasztása mellett döntöttek.
2.2. Az exportár megállapítása
(36)
Mivel a mintába felvett kínai exportáló gyártók nem mutattak készséget az együttműködésre, és emiatt hiányoztak a kínai árakra vonatkozó konkrét információk, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat, azaz az Eurostat statisztikai forrásait használták fel.
2.3. Összehasonlítás és kiigazítások
(37)
A rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyártelepi ár alapján végezték el. Összhangban az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével, az exportárat szükség esetén kellő mértékben kiigazították. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság kiigazította az Eurostat adatain alapuló CIF-árat a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.
2.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban
(38)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos importárak, összevetve az analóg ország rendes értékeivel, nem mutatták ki a dömping meglétét.
(39)
A felülvizsgálati időszakban azonban a vas és acél kötőelemek Kínából Unióba irányuló behozatala elhanyagolható volumenű - 9 000 tonna - volt (23 millió EUR értékben), kivéve az azon exportáló gyártók által előállított vas és acél kötőelemeket, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Ezenfelül a mintába felvett kínai exportőrök együttműködésének hiánya miatt nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről és ennek következtében az összehasonlítást az analóg ország rendes értékeivel csak összesítve lehetett elvégezni.
(40)
Ezért az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping, csekély jelentőségűnek tekinthető az alacsony importmennyiségek és az import termékösszetételére vonatkozó információ hiánya miatt, tekintettel az előállított vagy forgalmazott kötőelemek sokféleségére.
(41)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni, mivel nem történt dömping a felülvizsgálati időszakban. Véleményük szerint a Kínából származó kis volumenű export ellenére nagy jelentőséggel bír annak megállapítása, hogy ténylegesen nem került sor dömpingre.
(42)
A Bizottság megjegyzi, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a megállapítások a dömping megismétlődésének valószínűségén és nem a dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásával kapcsolatos megállapításon alapulnak.
3. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték
(43)
A fenti (38)-(40) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: termelési és szabad kapacitás Kínában, a Kínából más piacokra irányuló export árai, az intézkedések kijátszásának gyakorlata, valamint az uniós piac vonzereje.
3.1. Termelési és szabad kapacitás Kínában
(44)
A becslések szerint Kína a vas és acél kötőelemek legnagyobb gyártója a világon. A Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetségének (9) (CFIA) adatai szerint, a termelési kapacitást 2012-ben 6,6 millió tonnára becsülték. A kapacitást a becslések szerint 75 %-osan használták ki, így jelentős szabad kapacitás maradt, amely hasonló volt a teljes uniós felhasználáshoz.
(45)
A CFIA továbbá úgy becsüli, hogy a vas- és acélkötőelem-termelés 40-50 %-át (2,5 millió tonna) exportálták 2012-ben. Egyértelmű, hogy az export a vas és acél kötőelemek kínai gyártói tevékenységének fontos részét teszi ki. A kínai export így 40 %-kkal magasabb volt, mint ugyanabban az időszakban a teljes uniós fogyasztás.
3.2. A Kínából harmadik országok piacaira irányuló export árai
(46)
A kérelem magában foglalja a Kínából más piacokra, mint például az Egyesült Államok és Tunézia piacára irányuló export árakról szóló meggyőző bizonyítékokat. A bizonyíték az uniós gazdasági ágazattól kapott árajánlatokon alapult. Ezekről az exportárakról megállapították, hogy a fent meghatározott rendes érték alatt voltak. Ráadásul a Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - azaz Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló export árak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is csaknem azonos, és így a fent meghatározott rendes érték alatti.
(47)
A Kínából származó kötőelemek behozatalával szemben számos harmadik ország fogadott el dömpingellenes intézkedéseket (pl.: Kanada (10), Kolumbia (11), Mexikó (12), Dél-Afrika (13), és az Egyesült Államok (14)). Ezek az intézkedések a kötőelemek különféle alkategóriát érintik, beleértve az érintett terméket. Ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy tekintették, mint amelyek további jelét adják a dömping fennállásának a harmadik országok piacára irányulóan.
(48)
E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kínai exportáló gyártók a vas és acél kötőelemeket dömpingelt árakon értékesítették és jelenleg is azokon értékesítik a (46) és (47) bekezdésekben említett harmadik országoknak. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínai exportáló gyártók az érintett terméket az Unió piacán is dömpingelt árakon értékesítenék.
3.3. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata
(49)
A kijátszásellenes vizsgálat (15) megállapította, hogy a kínai kötőelemekre alkalmazandó intézkedések kijátszására Malajzián keresztül került sor. Az intézkedéseket ezért kiterjesztették Malajziára, kivéve azt a kilenc malajziai gyártót, amelyekről megállapították, hogy az intézkedéseket nem kijátszó valódi gyártók és mentesültek az intézkedések alól. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata azt jelzi, hogy a dömpingelő exportőrök igyekeznek dömpingelt áron hozzáférni az uniós piachoz, anélkül, hogy meg kellene fizetniük a vámot. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg igyekeznének a dömpingelt importot közvetlenül az uniós piacra irányítani, anélkül, hogy az intézkedések kijátszásához kellene folyamodniuk.
(50)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt az észrevételt tette, hogy az alacsonyabb vámtételek csökkentenék az intézkedések kijátszásának kockázatát. A felek azzal is érveltek, hogy a (129) preambulumbekezdésben említett különleges intézkedések, amelyek előírják az egyéni vámtételek hatálya alá tartozó kínai exportőrök számára, hogy számlákat nyújtsanak be, azt jelezték, hogy a vámtételek túl magasak voltak és ösztönözték az intézkedések kijátszását.
(51)
A Bizottság megjegyzi, hogy a hatályban lévő vámtételek szintjét nem lehet megváltoztatni az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben. Ráadásul a kínai exportőrökre vonatkozó különleges intézkedések célja, hogy kezeljék az intézkedések kijátszásának potenciális kockázatát a kínai gyártók körében, mivel különbség áll fenn az egyéni vámtételekben. Ezzel szemben az intézkedések Malajzián keresztül történő kijátszásának gyakorlata a Kínából származó Unióba irányuló dömping megismétlődése valószínűségére utaló tényként került elemzésre. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a két kérdés nem közvetlenül kapcsolódik egymáshoz: a számlák megkövetelése a kínai gyártóktól nem változtat azon a megállapításon, hogy az intézkedéseknek másik országokon keresztül történő kijátszása a dömping megismétlődésének valószínűségét jelzi, a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.
3.4. Az uniós piac vonzereje
(52)
A Malajzián keresztül történő kijátszás azt mutatja, hogy az uniós piac továbbra is vonzó a kínai gyártók számára az uniós piac magasabb árai miatt. A dömpingellenes intézkedések más exportpiacokon való alkalmazása tovább növeli az uniós piac vonzerejét, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Így logikusan arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export jelentős része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki. Ezért várható, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenleg 0,5 %-ot kitevő kínai export az uniós piacon jelentősen nő majd az uniós áraknak való alákínálás révén.
3.5. Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségéről
(53)
A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínából származó kötőelemek exportja számos harmadik országba dömpingelt áron történt, és ezek közül a harmadik országok közül egyesek a Kínából származó kötőelemekre alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fogadtak el. A kínai exportnak a harmadik országokban tapasztalható árazási gyakorlata azt jelzi, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne a dömping.
(54)
Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok meglétét a dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó további jelzésnek tekintették.
(55)
Ezenfelül az uniós piac vonzereje, valamint az a tény, hogy más piacokat a dömpingellenes intézkedéseknek köszönhetően továbbra is elzárnak, annak kockázatát jelzik, hogy a kínai exportot az uniós piac felé irányítják, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(56)
Ezenfelül az érintett termék gyártásának szabad kapacitása jelentős mértékű a felülvizsgálati időszak folyamán mért uniós felhasználáshoz képest. Amennyiben ezt a kapacitást az uniós piacra irányuló exportra, valamint az uniós gyártókkal folytatott árversenyre használnák fel, akkor nagy a valószínűsége, hogy az ilyen exportok dömpingelt áron történnének a többletteljesítmény miatt, amelynek utat kellene találnia az exportpiacokhoz, és amely ösztönzőként szolgál a dömpinghez.
(57)
A fentiek fényében valószínű, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a dömping megismétlődik.
D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(58)
A vizsgálat szerint a hasonló termék előállításával számos uniós gyártó foglalkozik, beleértve sok kis- és középvállalkozást, valamint néhány nagyobb vállalkozást is. Az uniós gyártók, akiknek a nevében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtották, együttműködtek a vizsgálat során a (15) preambulumbekezdésben említett vállalat kivételével. Számos más, a kérelmet támogató vagy ellenző gyártó nyújtott be általános adatokat termelésük és eladásaik volumenéről. Mivel számos uniós gyártó - többnyire kisvállalkozások - nem működött együtt a vizsgálat során, a vállalkozások adatai alapján nem lehetett pontosan megállapítani az uniós gyártás teljes volumenét és az Unióban működő gyártók számát.
(59)
Ennek következtében az uniós gyártást az Eurostat ipari termelésre vonatkozó adatain alapuló, a hatályvesztési felülvizsgálati kérelemben megadott információk felhasználásával becsülték meg. A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós gyártás mintegy 1,2 millió tonnára becsülhető.
(60)
Ezenfelül a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem és a vizsgálat során gyűjtött információk lehetővé teszik annak becslését, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló terméket 378 uniós gyártó állította elő. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(61)
A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint nyolc uniós gyártó/gyártói csoport szerepelt a mintában és szolgáltatta a kért információkat. A mintában szereplő vállalatok a teljes uniós gyártás mintegy 24 %-át képviselik, helyzetük az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősül.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. Előzetes megjegyzések
(62)
A kár elemzése céljából a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. Az időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és ellenőrzésére az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.
(63)
A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás. A mikrogazdasági mutatók: átlagos egységár, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.
2. Uniós felhasználás
(64)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon történő értékesítésének mennyisége, a nem együttműködő gyártókra vonatkozó becslés és a TARIC-kód szinten rendelkezésre álló Eurostat-importadatok alapján állapították meg.
(65)
A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal nőtt. Jelentős növekedés volt 2011-ben, az uniós felhasználás azonban még mindig messze elmaradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában rögzített szintektől, amikor a felhasználás 2,2 millió tonnát tett ki.
1. táblázat
Felhasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Felhasználás (tonna)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem, Eurostat.
3. A Kínából érkező behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése
(66)
A Kínából származó behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai, valamint az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében gyűjtött adatok alapján elemezték.
a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
(67)
A figyelembe vett időszakban a Kínából származó érintett termék Unióba irányuló behozatalának mennyisége és piaci részesedése az alábbiak szerint alakult:
2. táblázat
Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Importált mennyiség (tonna)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Piaci részesedés (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Forrás: Eurostat.
(68)
A Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen csökkent az eredeti vizsgálatban rögzített szintekről (több mint 98 %-kkal az eredeti vizsgálati időszakot a felülvizsgálattal összehasonlítva). Ennek megfelelően, a kínai piaci részesedés is az eredeti vizsgálati időszak 26 %-áról a felülvizsgálati időszakban 0,5 %-ra csökkent. Ennek eredményeként a hivatalos kínai export szinte teljesen eltűnt az uniós piacról. Az ebben és a következő táblázatban szolgáltatott adatok nem tartalmazzák a három kínai exportáló gyártó exportvolumenét, amelyekről az eredeti vizsgálatban megállapították, hogy nem folytatnak dömpinget. Exportvolumenük a figyelembe vett időszakban átlagban az érintett termék Kínából származó Unióba irányuló teljes exportjának a 30 %-át tette ki.
b) Importárak és áralákínálás
(69)
Az alábbi táblázat mutatja a Kínából származó behozatal átlagárát. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import átlagára 28 %-kal nőtt. Azonban okkal feltételezhető, hogy ezt az árat - amely több mint 250 %-kal magasabb, mint a kínai export átlagára az eredeti vizsgálati időszakban - a Kínából behozott nagyon csekély mennyiség miatt nem lehet érdemi mutatónak tekinteni. Valójában úgy tűnik azonban, hogy a magas dömpingellenes vámokat, a kis importvolumeneket és az együttműködő importőröktől begyűjtött bizonyítékokat figyelembe véve, a kínai gyártók által a felülvizsgálati időszakban exportált mennyiségek kis megrendelésekből és/vagy nagyon különleges terméktípusokból állhatnak, és ebből adódnak a magasabb árak.
3. táblázat
A Kínából származó behozatal átlagára
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Kína
Átlagár (EUR/tonna)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Forrás: Eurostat.
(70)
Mivel a felülvizsgálatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártók közül egy sem működött együtt, valamint az egyéb kínai exportáló gyártóktól rendelkezésre álló korlátozott mennyiségű információ fényében úgy állapították meg a felülvizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékét, hogy az uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították a kínai behozatal Eurostat által rendelkezésre bocsátott exportárainak átlagával, amelyet a vámoknak megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(71)
Az összehasonlítás - a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszak alatt bonyolított forgalmának százalékában kifejezve - súlyozott átlagban 12 %-os alákínálási különbözetet mutatott ki az Unió piacán. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból azonban tekintetbe kell venni, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett terméknek a kínai exportra vonatkozóan rögzített árai jóval magasabbak, mint az intézkedések hiányában lennének. Ennek alapján indokolt annak feltételezése, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék Kínából származó behozatala még mindig komoly árnyomást gyakorolhatna az uniós gyártókra.
4. Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal
4. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Tajvan
Importált mennyiség (tonna)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Ár (EUR/tonna)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Piaci részesedés (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importált mennyiség (tonna)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Ár (EUR/tonna)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Piaci részesedés (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaiföld
Importált mennyiség (tonna)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Ár (EUR/tonna)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Piaci részesedés (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Egyéb harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Ár (EUR/tonna)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Piaci részesedés (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Harmadik országok összesen (16)
Importált mennyiség (tonna)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Ár (EUR/tonna)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Piaci részesedés (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Az egyéb harmadik országokból az uniós piacra irányuló import mennyisége kismértékben emelkedő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt, és követte a felhasználásra jellemző tendenciát. A vas és acél kötőelemek harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, és az uniós felhasználás körülbelül egyharmadát tette ki.
(73)
A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszakban általában stabilak, és az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Mindemellett a harmadik országok árai jelentősen magasabbak, mint azok az árak, amelyeket a kínai behozatal esetében rögzítettek az eredeti vizsgálat során. A fenti (69) preambulumbekezdésben részletezett okokból, a felülvizsgálati időszakban Kínából az Unióba behozott vas és acél kötőelemek árai, bár magasabbak voltak a harmadik országokból származó behozatal átlagárainál, nem tekinthetők reprezentatívnak.
(74)
Amennyiben külön-külön vizsgáljuk meg a harmadik országokat, egyértelmű, hogy jelenleg Tajvan a legjelentősebb külföldi szereplő az uniós piacon. Exportmennyisége 20 %-kkal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és az importok majdnem felét egymaga tartja a kezében az uniós piacon. Ha úgy véljük, hogy exportvolumene a felülvizsgálati időszakban 70 %-kkal magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban (jóllehet a felhasználás a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb), egyértelmű, hogy a Kínából származó behozatal jelentős részét felváltották a tajvani termékek. Meg kell jegyezni mindazonáltal, hogy a felülvizsgálati időszakban a tajvani importvolumen csak a Kína által exportált volumen felét képviselte az eredeti vizsgálati időszakban, valamint hogy a tajvani átlagárak a felülvizsgálati időszakban közel a kétszeresét tették ki (+ 97,8 %) a kínai export átlagárainak az eredeti vizsgálati időszakban. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök továbbra is hasonlóan alacsony áron értékesítettek azokra az európai piacokra, ahol nem alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, mint például Horvátország esetében annak uniós csatlakozása előtt.
(75)
Ezenfelül Vietnamot és Thaiföldet is meg lehetne határozni olyan országként, amelynek előnye származott a kínai export megszűnéséből, mivel jelentős növekedést jegyeztek (70-80 %-os tartományban), bár sokkal kisebb mennyiségekről indultak.
(76)
Ráadásul figyelembe kellene venni, hogy a behozott termékek termékskálája a jelentések szerint jobban a szabványos termékekre fókuszál, mint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek.
(77)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően négy érdekelt fél állítása szerint a Bizottság azon megállapításából, hogy az uniós piacon a kínai importot részlegesen felváltotta a tajvani, thaiföldi és vietnami import, az a következtetés vonható le, hogy a Kínából várható behozatal szabványos termékekből áll majd, így azok nem állnak közvetlen versenyben az uniós gazdasági ágazat által előállított kifinomultabb termékekkel.
(78)
Erre válaszul meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a harmadik országokból származó behozatal a jelek szerint valóban betöltheti a kínai exportőrök kieső piaci részesedését, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó jövőbeni importok valószínűleg nem okoznának kárt. Először is a (115) preambulumbekezdésben részletesebben ismertettek szerint az uniós gazdasági ágazat mind a szabványos, mind a speciális kötőelemeket előállító gyártókat magába foglal. Másodszor, vannak olyan jelek, miszerint a Kínából származó jövőbeni importok szintén állhatnak specializáltabb és kifinomultabb termékekből. A fejlesztési tervekre vonatkozóan rendelkezésre álló információk, mint a Kínai Kötőelemgyártó-ágazat Szövetsége (CFIA) elnökének beszéde (17), egyértelműen jelzik, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat változatosabb, összetettebb és felsőbb kategóriás termékek fejlesztését irányozza elő. A fenti érvet ezért el kell utasítani.
5. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
(79)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(80)
A kárelemzés céljából az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét olyan mutatók alapján értékelték, mint a termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás, átlagos egységárak, egységnyi előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség, készletek és munkaerőköltségek.
a) Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék iránti kereslet nagymértékben függ az olyan ágazatoktól, mint például a gépjárműipar és az építőipar, valamint egyéb fogyasztási cikkek ágazata. Valójában, annak ellenére, hogy 2011 folyamán kismértékben nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban, összhangban a lassan növekvő kereslettel az európai gazdaságban.
5. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat teljes termelése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelés (tonna)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(82)
A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás szintén viszonylag stabilnak bizonyult, noha 2011-ben és a felülvizsgálati időszakban némileg emelkedett. Azzal a ténnyel összhangban, hogy a termelés a 2010-2013 közötti időszakban stabil maradt, a kapacitáskihasználás is lényegében stabil maradt, egy 2011-es viszonylagos csúcsérték mellett.
6. táblázat
Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Termelési kapacitás (tonna)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitáskihasználás (%)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
b) Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés
7. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat független vásárlóknak történő értékesítései
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára történő értékesítésének volumene a 2010 és 2013 közötti, felhasználásra és termelésre jellemző tendenciák szerint alakult, csekély mértékű növekedéssel a figyelembe vett időszakban, a 2010 és 2011 közötti jelentős növekedés ellenére.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és növekedése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (%)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.
(84)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil volt (amelynek kiszámításánál figyelembe vették a kapcsolatban álló felek számára történő értékesítéseket is), és a piac mintegy kétharmadát tette ki. Ez az eredmény összhangban áll az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenéssel, összehasonlítva egyrészt az eredeti vizsgálati időszakkal, másrészt a kínai importnak más forrásokból származó importtal történő felváltásával.
c) Foglalkoztatás és termelékenység
(85)
Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazatot jellemző foglalkoztatás általában stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A 2011-ben jegyzett csekély mértékű növekedés összhangban van az abban az évben rögzített magasabb outputtal. Mivel a termelékenység is magasabb volt 2011-ben, ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a magasabb keresletre részben újabb munkaerő felvételével, részben a meglévő munkaerő outputjának növelésével reagált (túlórák). Amikor a következő években a volumen ismét csökkent, ezek a hatások is megszűntek, valamint a helyzet visszaállt a 2010-es szintre.
9. táblázat
Foglalkoztatás és termelékenység
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Forrás: kitöltött kérdőívek és a felülvizsgálati kérelem.
d) A tényleges dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping hatásának leküzdése
(86)
A fenti (36) preambulumbekezdésben jelzett módon a mintába felvett kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a dömpingkülönbözetet Kína esetében nem lehetett kellő pontossággal kiszámítani, és ezért korlátozott jelentőségűnek kell tekinteni azt a megállapítást, hogy nem került sor dömpingre a felülvizsgálati időszakban. A kármutatók elemzése bebizonyította, hogy a gazdasági ágazat jelenleg is a korábbi dömping hatásait próbálja leküzdeni. A kilábalás azonban lelassult a főbb downstream ágazatokra jellemző stagnáló kereslet miatt. Ezenfelül megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszakban észlelt viszonylag stabil körülmények a jelenlegi dömpingellenes védintézkedések mellett következtek be. Az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős hatással lenne az uniós gazdasági ágazatra.
e) Átlagos értékesítési egységárak az uniós piacon és egységnyi előállítási költségek
(87)
A mintába felvett uniós gyártók független vevők esetében az Unióban alkalmazott átlagos értékesítési árai 2010 és 2013 között 8 %-kal nőttek, miután relatív csúcsot értek el 2012-ben. Az átlagos értékesítési ár általában képes fedezni a termelési költséget és csekély profitot garantálni az uniós gazdasági ágazat számára.
10. táblázat
Értékesítési árak és költségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár az Unióban, független vevőknek (EUR/tonna)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Termelési egységköltség (EUR/tonna)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Forrás: kitöltött kérdőívek.
f) Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
(88)
A figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzforgalma, beruházásai, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képessége a következőképpen alakult:
11. táblázat
Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Az Unióban független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában)
1,5
1,1
2,0
3,6
Pénzforgalom (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Beruházások (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
A beruházások megtérülése (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(89)
A mintába felvett uniós gyártók nyereségességét a hasonló termék független vevőknek az Unióban történő értékesítéséből származó, adózás előtti haszonban kifejezve állapították meg, a vonatkozó forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak folyamán igen alacsony haszonkulcsot alkalmaztak, ami egyes uniós gyártók esetében negatív volt; érdemes megjegyezni különösen azt, hogy a haszonkulcs figyelembe vett időszak egyetlen évében sem érte el az eredeti vizsgálati időszakban jegyzett szintet (4,4 %). Az értékesítés és termelés stabil trendje, valamint az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedése ellenére a haszonkulcs e gazdasági ágazat esetében még mindig viszonylag alacsony. Különösen ki kell emelni, hogy 2011-ben a haszonkulcs igen alacsony volt annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene elérte a figyelembe vett időszakban a legmagasabb szintjét. E tényezők aggodalomra adnak okot az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott haszonkulcsok jövőbeli alakulását illetően, a gazdasági helyzet további stagnálása esetén. Azt is meg kell jegyezni, hogy a figyelembe vett időszakban a haszonkulcs szintén mindig az eredeti vizsgálatban jelzett célnyereség alatt maradt.
(90)
A pénzforgalom, amely a gazdasági ágazat arra való képességét jelenti, hogy tevékenységeit maga finanszírozza, pozitív volt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ez a mutató azonban csak 2012-ben javult, és jelentős, 17 %-os csökkenést mutatott a felülvizsgálati időszakban. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.
(91)
A beruházások szintje viszonylag magas és stabil maradt a figyelembe vett időszakban, egy 2011-es csúcsérték mellett. A beruházások megtérülése - a befektetés nettó könyv szerinti értéke százalékában megadott haszonnal kifejezve, a haszonkulcshoz hasonló trendet követ. Ez a mutató ezért szintén eléri a csúcsértékét a felülvizsgálati időszakban. Ezt a jelet ambivalensnek lehet értelmezni, mivel egyrészt a figyelembe vett időszakban feljegyzettek közül az egyik legmagasabb haszonkulcsot tükrözi, másrészt azonban a beruházások alacsony szintjét is tükrözi, amely annak a jele, hogy az ágazat gazdasági kilátásai továbbra is bizonytalanok.
(92)
A fentiek fényében azt a következtetést lehet levonni, hogy bár az uniós gyártók pénzügyi teljesítménye a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, az - a beruházások kivételével - még nem érte el az eredeti vizsgálati időszak szintjeit.
g) Készletek
(93)
Az együttműködő uniós gyártók zárókészleteinek szintje szorosan követte a termelésben és értékesítésekben már megfigyelt trendeket, egy meglehetősen stabil trenddel és egy 2011-es relatív csúcsérték mellett. Figyelembe véve emellett, hogy az Unióban a hasonló termékek előállítása főként rendelés alapján történik, a készletek szintje nem tekinthető érdemi mutatónak.
12. táblázat
Zárókészletek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Zárókészletek (tonna)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Forrás: kitöltött kérdőívek.
h) Munkaerőköltségek
(94)
A foglalkoztatottak átlagbére a figyelembe vett időszakban minden évben 4 %-os folyamatos növekedést mutatott. Ez a növekedés azonban az inflációhoz való igazítással, valamint kisebb mértékben az túlóra igénybevételével magyarázható (ahogy ezt 2011-ben az egy alkalmazottra jutó termelékenység növekedése is mutatta).
13. táblázat
Munkaerőköltségek
2010
2011
2012
Felülvizsgálati időszak
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Forrás: kitöltött kérdőívek.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(95)
A vizsgálat rámutatott arra, hogy a Kínából származó termékek importja az eredeti intézkedések 2009-ben történt bevezetését követően csaknem teljesen eltűnt az uniós piacról. Ez lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a termelése, az értékesítési volumene és a piaci részesedése megfelelő és stabil szintet érjen el. Másrészt a nyereségesség még mindig alatta marad az eredeti vizsgálati időszakban elért szinteknek, valamint az ágazatra vonatkozó célnyereségnek.
(96)
Ezért megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár. Azonban a felhasználás lassú növekedésének betudhatóan, továbbá amiatt, hogy a haszonkulcs továbbra is alacsonyabb a hosszú távú életképességhez szükségesnél, az uniós gazdasági ágazat helyzete továbbra is sérülékenynek tekinthető.
(97)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően három érdekelt fél azzal érvelt, hogy annak a ténynek, hogy a Bizottság következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a felülvizsgálati időszakban, az intézkedések megszüntetéséhez kellene vezetnie. A Bizottság valóban megállapította, hogy nem állt fenn jelentős kár a felülvizsgálati időszakban. Az intézkedések kiterjesztésére vonatkozó határozat azonban nem a felülvizsgálati időszakban bekövetkezett jelentős káron, hanem a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapításokon alapul, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. Előzetes megjegyzések
(98)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság elemezte a kínai exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását annak értékelésére, hogy mennyire valószínű a kár megismétlődése az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén.
(99)
Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a szabad kapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint Kína árpolitikájára összpontosított. A kínai exportőrök együttműködésének hiányában az elemzés a rendelkezésre álló tényeken alapul, amely a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására irányuló kérelemben szolgáltatott statisztikákat (az Eurostat statisztikái és kínai kereskedelmi statisztikák), valamint a gazdasági ágazatra vonatkozó dokumentumokat (mint például a CFIA elnökének a fenti (78) preambulumbekezdésben említett beszéde) tartalmaz.
2. Az uniós felhasználás
(100)
Az (64) és (65) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az érintett termék felhasználása az Unióban általánosan stabil tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanakkor a felhasználás a felülvizsgálati időszakban még mindig mintegy 20 %-kkal alacsonyabb az eredeti vizsgálati időszak válságot megelőző szintjével összehasonlítva. Az érintett termék felhasználásában bekövetkezett visszaesés a járműipar és az építőipar csökkenő termelésének tulajdonítható, valamint a fogyasztási cikkek egyéb olyan ágazataiban tapasztalható visszaesésnek, amelyekben az érintett termék felhasználása jelentős (elektronikai és háztartási készülékek, bútor, stb.). Ez esetben ezért úgy tekinthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a rendkívül alacsony árú kínai import visszatérése hirtelen és drámai hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ezek az importok várhatóan áralákínálással járnának, és mindenképpen leszorító hatást gyakorolnának az uniós árakra, továbbá torzítanák a piaci versenyt. Ennek következtében valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.
3. Szabad kapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje, valamint Kína árpolitikája
(101)
A (44) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vas és acél kötőelemek kínai termelési kapacitása 2012-ben 6,6 millió tonnát tett ki. Meg kell jegyezni, hogy a 2012-es évet a kínai kötőelemgyártó ágazat nehéz évnek tekintette, mivel számos gazdasági tényező (infláció, a kínai gazdaság lassulása és az euróövezet válsága) kedvezőtlen hatása miatt ez volt 2000 óta az első év, amikor a kínai termelési kapacitás csökkenést mutatott (a 2011-es 6,8 millió tonnáról).
(102)
Mindenesetre a jövőbeni forgatókönyvektől (stagnálás vagy növekedés) függetlenül azt is meg kell jegyezni, hogy még a jelenlegi 6,6-6,8 millió tonnás kínai termelési kapacitást is csak 75 %-ban használták ki a 2010 és 2012 közötti években. Ez szabad kapacitást (1,6-1,7 millió tonna) hagy Kínában, amely már most is rendkívül magas, és pontosan ugyanolyan nagyságrendű, mint az uniós piacon ugyanebben az években rögzített teljes felhasználás.
(103)
A figyelembe vett időszakban a vas és acél kötőelemek Kínából származó globális exportja a 2,2-2,6 millió tonnával viszonylag stabil volt, amely a kínai értékesítések 40-50 %-ának felelt meg. Egyértelmű tehát, hogy az export a kínai kötőelemgyártók tevékenységének fontos részét teszi ki. A CFIA által az ágazattal kapcsolatosan közölt fejlesztési tervek szerint, a várhatóan emelkedő kereslet a hazai piacon valószínűleg ahhoz vezet, hogy az exportok részesedése a termelés 30-40 %-os szintjére csökken. Ezt a csökkenést azonban a termelési kapacitásban bekövetkezett általános növekedés tükrében kell vizsgálni a (101) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint, továbbá azt a tényt figyelembe véve, hogy ez a szabad kapacitás az uniós felhasználással azonos mértékű. Ezenfelül a CFIA előrejelzése semmiféle időkeretet nem ad meg a kínai export exportrészesedésének csökkenésére vonatkozóan, sem konkrét jelzést nem ad arról, hogy ez az átállás már megkezdődött volna. Ennek következtében a CFIA által közölt fejlesztési tervet túlságosan homályos és meghatározhatatlan programnak kell tekinteni, különösen, ha az intézkedések esetleges lejártával állítjuk szembe, amelyek azonnali hatással járnának. A terv megléte ezért ebben a szakaszban nem befolyásolhatja a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetéseket, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.
(104)
Jelenleg a kínai jelenlét az uniós piacon nagyon korlátozott és nem haladja meg a 0,5 %-os piaci részesedést a volumen szempontjából. Az uniós piac azonban továbbra is vonzó a kínai gyártók számára, tekintettel az uniós piac magasabb áraira. Ezt igazolhatják a kínai exportáló gyártóknak az uniós dömpingellenes intézkedések kijátszására irányuló kísérletei. A (3) preambulumbekezdésben említettek szerint ez a magatartás már azt eredményezte, hogy kiterjesztették az intézkedéseket a Malajzián keresztül folytatott kínai exportra.
(105)
Emellett az exportorientált kínai ágazat egyre több problémával szembesül, hogy megtalálják a csatornákat hagyományos exportpiacaikhoz, mivel azok közül egyre többen vezettek be a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó vas és acél kötőelemek különböző típusainak exportjára a (47) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően.
(106)
Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai export nagy része átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetni arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt a kínai piaci részesedés az uniós piacon 26 %-ot tett ki.
(107)
Végezetül, tekintettel a kínai exportárakra, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet nagyon magas szintjét állapította meg, amelyet a kínai exportőrök exportárai alapján számították ki. A Kínából 2012-ben és 2013 első negyedévében - Horvátország uniós csatlakozását és az EU védintézkedéseinek ezen országra történő kiterjesztését megelőzően - Horvátországba irányuló exportárak alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a kínai exportárak szintje, amely az eredeti vizsgálat során az intézkedések bevezetéséhez vezetett, továbbra is meglehetősen hasonló. Ezenfelül a kínai kötőelemek exportjával szemben egyéb harmadik országok által meghozott piacvédelmi intézkedések megerősítik, hogy folytatódott a kínai exportáló gyártók tisztességtelen árképzési magatartása és az nem korlátozódott csak az uniós piacra.
4. Következtetés
(108)
A vizsgálat megállapításai számos olyan elemre mutattak rá, amely aggodalomra ad okot, beleértve a Kínában meglévő nagymértékű szabad kapacitást, a világszerte folytatódó dömpinget és ár alatti értékesítési gyakorlatot, a termelési kapacitás tervezett fejlesztését, a termékskálát és a termékek összetettségét Kínában, valamint a növekvő kereskedelmi akadályokat az egyéb fő harmadik országbeli piacokon. Másrészt az uniós felhasználás az elmúlt 5 évben stagnált, mivel alacsony volt a kereslet számos downstream ágazatban. Ez az uniós gazdasági ágazat kiszolgáltatott állapotához vezetett, amelyet bizonyos fokú szabad kapacitás, alacsony nyereség és üzleti bizonytalanság jellemez (amelyről különösen a csökkenő beruházások tanúskodnak). E forgatókönyv szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűséggel a kínai dömpingelt behozatal hirtelen újbóli megjelenéséhez vezetne, és ez az uniós gazdasági ágazat helyzetét fő piacán gyengítené, amely miatt az uniós gazdasági ágazatot ismét kár érné.
(109)
A felek azt állították, hogy az uniós ágazat megkétszerezte nyereségét és pénzforgalmát a 2010-es évhez viszonyítva és ezért nyereségét nem lehet alacsonynak minősíteni. Ezenfelül a megfigyelések szerint az uniós gazdasági ágazat nem igényel további beruházásokat, mivel a múltban jelentős mértékű beruházásokat hajtottak végre.
(110)
Bár az uniós gazdasági ágazat valóban megkétszerezte nyereségét, az utóbbi alacsonyabb maradt mind az eredeti vizsgálati időszakban realizált nyereségnél (4,4 %), mind az 5 %-os célnyereségnél. Ugyanezen érvelés vonatkozik a pénzforgalomra, amely 14 %-kkal az eredeti vizsgálati időszak szintje alatt maradt. Végezetül az uniós gazdasági ágazat életképessége a korszerű gépekbe és szélesebb termékskálába való folytatódó beruházásoktól függ. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasítja.
(111)
Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, a jelenlegi piaci helyzetben valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményében bekövetkezett ideiglenes javulás gyorsan rosszabbra fordulna. A fentiekben kifejtettek szerint a körülmények rendkívül kedveznének a Kínából az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős mennyiségű behozatal növekedésének. Ez feltehetően aláásná az uniós piacon a figyelembe vett időszakban bekövetkezett kedvező fejleményeket. A valószínűsíthető dömpingelt behozatal nyomást gyakorolhatna az uniós gazdasági ágazat értékesítési áraira, és hatására az ágazat veszíthetne piaci részesedéséből, ami ennek következtében hátrányosan érintené az uniós gazdasági ágazat továbbra is bizonytalan pénzügyi teljesítményét. Emlékeztetni kell, hogy az eredeti vizsgálat figyelembe vett időszakában (2003. január 1.-2007. szeptember 30.), azaz a dömpingellenes intézkedések bevezetése előtt az uniós gazdasági ágazatnak korlátoznia kellett a termelését az érintett termék bizonyos szegmenseiben a Kínából származó nagy mennyiségű import miatt (18). Ez negatív hatást gyakorolt a kapacitáskihasználásra és a nyereségességre.
(112)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésében a kínai export mennyiségi hatását és annak az intézkedésekkel való viszonyát. Az érdekelt fél azzal érvelt, hogy:
i.
a kínai importot más forrásokból származó importtal váltották fel; ezeket az importokat az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon értékesítették és mindamellett az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár,
ii.
az intézkedések szintjének csökkenése a WTO-ajánlások végrehajtását követően nem eredményezte az uniós piacra irányuló kínai importvolumen növekedését;
iii.
a Kínából származó más típusú kötőelemek importja, amely nem tartozott a dömpingellenes intézkedések hatálya alá, 2009-től, az eredeti intézkedések bevezetésétől kezdődően szintén komoly visszaesést mutatott az importvolumen terén;
iv.
a kínai hazai piacon jelentkező növekvő keresletre tekintettel az uniós piacra irányuló kínai export jövőbeni növekedésének valószínűsége korlátozott; továbbá
v.
a kötőelemek kínai piaca és egyéb ázsiai piacai tovább fognak bővülni, amely csökkenti az Unióba irányuló kínai export jelentős növekedésének valószínűségét.
(113)
Ezen érvekre válaszul meg kell jegyezni, hogy:
i.
a kínai import valószínű káros hatását nem lehet az olyan harmadik országokból származó import hatásával összehasonlítani, mint Tajvan, Vietnam és Thaiföld. Valóban, ahogy azt a fenti (74) preambulumbekezdés is jelzi, bizonyos tények arra utalnak, hogy a kínai exportőrök továbbra is értékesítettek a horvát piacon (az ország uniós csatlakozását megelőzően) ahhoz hasonló átlagárakon, mint amelyeket az eredeti vizsgálatban jegyeztek; ezért ezek az árak jóval alacsonyabbak, mint ezekből a harmadik országokból jelentett árak a felülvizsgálati időszak folyamán. Ezenfelül, a (115) preambulumbekezdésben említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat jelentős mennyiségeket értékesít mind szabványos, mind speciális termékekből, és ezért valószínű, hogy a kínai export (amely mind szabványos mind speciális termékekből áll) képes lesz kárt okozni a hatályban lévő vámtételek megszüntetése esetén;
ii.
a hatályban lévő vámtételek szintjének korlátozott mértékű - nevezetesen a módosítást megelőző 85 %-ról az azt követő 74,1 %-ra történő - csökkentését figyelembe véve a WTO-ajánlások végrehajtását követően, nem volt várható a Kínából származó import jelentős növekedése;
iii.
az intézkedés hatálya alá nem tartozó kötőelemek importmennyiségében bekövetkezett állítólagos csökkenést nem támasztják alá rendelkezésre álló statisztikai adatok. A 2009-2013 közötti időszakban a stabil havi 20-30 ezer tonnás mennyiséget fenntartották, miközben az intézkedések hatálya alá tartozó kötőelemek importvolumene 2009 februárjában azonnal visszaesett a havi 60 ezer tonnáról egy szinte nem létező szintre;
iv.
a kínai hazai értékesítések exportértékesítésekkel szembeni mennyiségi arányának várható, a kínai hazai kereslet növekedését tükröző változását ellensúlyozni fogja a teljes kínai termelési kapacitás növekedése a (101) preambulumbekezdésben ismertettek szerint; valamint
v.
az az állítás, hogy a kötőelemekre vonatkozó ázsiai kereslet növekszik, elavult forrásokon alapul, amelyek azzal számoltak, hogy a kötőelemekre vonatkozó globális kereslet mértéke 83 milliárd USD lesz 2016-ban. A Fastener Industry News Inc. által 2014 decemberében közzétett új piackutatási eredmények (19) a világpiaci keresletet 81 milliárd USD-re teszik 2018-ban, így kisebb növekedést irányoznak elő hosszabb időszakra kivetítve. Ráadásul a kereslet növekedése az ázsiai-csendes-óceáni térségben együtt jár a kapacitás növekedésével a Kínán kívüli egyéb harmadik országokban (pl. Indonézia, Malajzia, Thaiföld és Vietnam). Ezenfelül a kötőelemekre vonatkozó további termelési kapacitás kialakítása előtt viszonylag alacsony belépési korlátok állnak (idő, tőke és know-how szempontjából) és ezért az ellátás viszonylag gyorsan reagálhat a növekvő keresletre.
Ezért a fenti érveket el kell utasítani.
(114)
Ugyanez az érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzése nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a Kínából származó alacsony kategóriájú termékek nem gyakorolhatnak az ár tekintetében nyomást a felső kategóriás termékekre, amelyet főleg az uniós gyártók állítanak elő.
(115)
Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell arra, hogy az uniós termelés lefedi a kötőelemek teljes skáláját, míg egyes vállalatok különleges típusokra összpontosítanak (szabványos vagy speciális), mások a teljes termékkört kínálják. A mintába vett vállalatokban különösen az értékesítések jelentős részét a szabványos kötőelemek teszik ki és közülük három esetében az értékesítések többsége a felülvizsgálati időszakban a szabványos termékekből állt. Ezért egyértelműen hibás az az állítás, hogy az európai gazdasági ágazat csak speciális vagy felső kategóriás kötőelemeket állítana elő és ezért védve lenne a Kínából származó kárt okozó behozataltól, mivel ennek ellentmond a vizsgálat során gyűjtött és megvizsgált bizonyíték. Ezenfelül az is ismert, hogy a kínai kötőelemgyártó ágazat előirányozza a felső kategóriás termékek fejlesztését, amint azt a (78) preambulumbekezdés ismerteti. Ezért nagyon valószínű, hogy a jövőbeni kínai export termékösszetétele ugyanígy magában fogja foglalni a teljes skálát az alacsonytól a felső kategóriás termékekig, valamint az uniós gazdasági ágazat egésze érezni fogja az árnyomást, amely hatással lesz a termelési kapacitás kihasználtságára. Emiatt ezt az érvet el kellett vetni.
(116)
Végezetül két másik érdekelt fél felvetette azt az érvet, hogy a Bizottság az elemzésében hibásan feltételezte, hogy a Kínából származó termékek árai ugyanolyan alacsonyak lesznek, mint az eredeti vizsgálatban. A szóban forgó felek szerint nem ez lenne a helyzet, mivel jelentős emelkedés következett be a Kínában jegyzett árak terén, főleg a nyersanyagok és a munkaerő költségeinek növekedése, valamint a környezeti normák fejlődése miatt. Ennek következtében az esetleges áralákínálás alacsonyabb lesz és nem igazolja az intézkedések ilyen magas szinten történő kiterjesztését.
(117)
Eltekintve attól, hogy az intézkedések szintjét nem lehetett megváltoztatni egy hatályvesztési felülvizsgálat keretében, továbbá a kínai belföldi árakat és költségeket megbízhatatlannak tekintették az eredeti vizsgálatban annak eredményeként, hogy a kínai gyártók nem kapták meg a piacgazdasági elbánást, a következőket kell figyelembe venni. Először is, a kínai gyártók együttműködésének hiánya nem tette lehetővé a Bizottság számára, hogy ellenőrizze költségeiket és a Kínában állítólag bekövetkezett változásokat. A szóban forgó érdekelt felek beadványaikban nem szolgáltattak semmilyen bizonyítékot vagy megalapozott tényt. Másodszor hivatkozás történt a Horvátországban az ország uniós csatlakozását megelőzően megfigyelt árak szintjére, amely egyértelműen azt jelezte, hogy a kínai exportőrök továbbra is ahhoz hasonló árakat számítottak fel, mint az eredeti vizsgálat folyamán (lásd a (74) preambulumbekezdést). Ezért a fenti érvet el kellett utasítani.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Bevezetés
(118)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekeivel. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek - vagyis az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeinek - felmérésén alapult. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(119)
Mivel ez a vizsgálat a meglévő intézkedések felülvizsgálatára irányul, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt túlzott negatív hatását is értékelje.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(120)
A fenti (108) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzetének jelentős romlása valószínűsíthető. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára előnyös lenne az intézkedések fenntartása, mivel az uniós gyártók meg tudnák őrizni értékesítési volumenük, piaci részesedésük és nyereségességük szintjét, valamint általánosan kedvező gazdasági helyzetüket. Az intézkedések megszüntetése ezzel szemben súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét, mivel feltételezhető az uniós piacra irányuló, dömpingelt árú és jelentős volumenű kínai behozatal növekedése, amely a kár megismétlődéséhez vezetne.
3. Az importőrök érdeke
(121)
Minden ismert importőrt tájékoztattak a felülvizsgálat megindításáról. Azonban csak két importőr működött együtt a vizsgálatban és töltötte ki a Bizottság kérdőíveit. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az importőrök könnyen vásárolhatnak a piacon jelenleg rendelkezésre álló különböző forrásokból, különösen a termékeiket nem dömpingelt árakon értékesítő uniós gazdasági ágazattól, valamint a főbb harmadik országok exportőreitől. Továbbá, a két együttműködő importőr közül egyik sem ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztését, habár megkérdőjelezték azok magas szintjét. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott hatályvesztési felülvizsgálat nem vezethet az intézkedések szintjének módosításához. A fentiek figyelembevételével, valamint általánosságban az importőrök érdeklődésének hiányában megállapítást nyert, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök érdekével.
(122)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél, nevezetesen a kötőelemek uniós forgalmazóinak két szövetsége azt állította, hogy a hatályos vámok ilyen magas szinten való bevezetése nem eredményezte a tisztességes verseny helyreállítását az uniós piacon, hanem inkább azt akadályozta meg, hogy a kínai import belépjen az uniós piacra. Ezek az érdekelt felek azt állították, hogy az intézkedések bármiféle kiterjesztése az uniós felhasználók és importőrök nemzetközi beszerzési lehetőségeinek további szűkülését eredményezné. Ezen érvelésre válaszul először is meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem azért vezették be, hogy megakadályozzák vagy elzárják az importot a megcélzott országból, hanem elsősorban a tisztességes piaci verseny helyreállítása érdekében. A hatályos vámok szintje a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításának eredménye, amelyet az eredeti vizsgálatban tett megállapítások alapján határoztak meg. Másodszor, a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a hatályban lévő vámtételek korlátozzák az ellátási forrásokat az uniós piacon. A rendelkezésre álló importstatisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országokból származó import növekedett a kínai importtal szembeni intézkedések bevezetését követően. A vizsgálat nem állapított meg olyan elemeket, amelyek arra utaltak volna, hogy ezek a tendenciák nem maradnak fenn a jövőben. Ezért a fenti érveket el kellett utasítani.
(123)
Ráadásul ezen szövetségek egyike kijelentette, hogy bár az eredeti intézkedéseket nem tekinti teljes mértékben megfelelőnek és azok radikális és szükségtelen torzulásokat okoztak a kötőelemek piacán, azok hirtelen megszüntetése ugyanolyan károsnak bizonyulna, mint eredeti bevezetésük. Ez azt jelzi, hogy a kötőelemek forgalmazói képesek voltak ellátási láncaikat kiigazítani, tekintettel a hatályos intézkedésekre.
4. A felhasználók érdekei
(124)
Bár a felhasználók nem működtek együtt, ennek ellenére az uniós gazdasági ágazat és az importőrök által szolgáltatott információkból lehetséges volt a felhasználók nézeteinek és álláspontjának azonosítása. Úgy tűnik, hogy a felhasználókat először is két kategóriába lehet sorolni: felső kategóriás termékeket felhasználók, akiknek nagyon magas minőségi elvárásoknak megfelelő kötőelemekre van szükségük, valamint egyéb felhasználók. A felső kategóriás termékeket felhasználók rendes esetben beszerezhetik a számukra szükséges termékeket az uniós gyártóktól, valamint egyes magasan specializált exportáló gyártóktól. Másrészt az egyéb felhasználók kategória (amely magában foglalhatja a felső kategóriás termékek azon felhasználóit is, akiknek kisebb igényeket támasztó alkalmazásokhoz olcsóbb termékekre van szükségük) a felhasználók azon kategóriáját jelenti, akik rendes esetben a kínai termékeket vették igénybe. A felhasználók e kategóriáját rendes esetben az importőrök szolgálják ki, és az együttműködő importőröknél tett látogatás folyamán gyűjtött vélemények szerint a felhasználók e kategóriájának szükségleteit jelenleg kellőképpen kielégíti az egyéb országokból, mint Tajvan, Thaiföld és Vietnam érkező behozatal. E rekonstrukció alapján, és tekintettel arra is, hogy egyetlen felhasználó sem döntött úgy, hogy részt vesz a jelenlegi vizsgálatban, arra lehet következtetni, hogy az intézkedések kiterjesztése nem lenne ellentétes a felhasználók érdekével, mivel úgy tűnt, azok jól és következmények nélkül alkalmazkodtak a Kínából származó kötőelemekre vonatkozó intézkedések fennállásához.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(125)
A fentiekre tekintettel megállapítást nyert, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(126)
Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
(127)
A fentiekből következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a legutóbb a 924/2012/EU végrehajtási rendelettel módosított 91/2009/EK rendelettel a Kínából származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.
(128)
Amint azt a fenti (3) preambulumbekezdésben vázoltuk, az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették a Malajziában feladott azonos termék behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. Az érintett termék behozatalára vonatkozóan érvényben tartandó dömpingellenes vámokat a (3) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint továbbra is ki kell terjeszteni a Malajziából feladott kötőelemek behozatalára is, tekintet nélkül arra, hogy azt Malajziából származónak jelentették-e be, vagy sem. A kiterjesztett intézkedések alól a 723/2011/EU rendelet alapján mentességet élvező exportáló gyártóknak az e rendelettel bevezetett intézkedések alól is mentességet kell kapnia.
(129)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentse az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések - amelyek csak azon vállalatokra vonatkoznak, amelyek esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg - egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(130)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével.
ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a jelenleg a 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (TARIC-kódok: 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 és 7318220098) KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok, (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
54,1
A928
Minden más vállalat
74,1
A999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a Malajziában feladott - függetlenül attól, hogy Malajziából származóként jelentették-e be -, (jelenleg a 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095 TARIC-kódok alá besorolt) azonos vas és acél kötőelemek- behozatalaira. Az intézkedés alól kivételt élveznek az alább felsorolt vállalatok által előállított áruk:
Vállalat
TARIC-kiegészítő kód
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
(5) E cikk (4) bekezdésében kifejezetten említett vállalatok számára meghatározott mentességek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (4) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2015. március 26-án.


Input:
SKLEP SVETA 2014/659/SZVP
z dne 8. septembra 2014
o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1).
(2)
Evropski svet je 30. avgusta 2014 obsodil vedno večji pritok borcev in orožja z ozemlja Ruske federacije v vzhodno Ukrajino ter nasilje ruskih oboroženih sil na ukrajinskem ozemlju.
(3)
Evropski svet je pozval k pripravljalnemu delu v zvezi s predlogi, da bi ob upoštevanju razvoja dogodkov na terenu lahko sprejeli znatne dodatne ukrepe.
(4)
Svet glede na resnost razmer meni, da je ustrezno sprejeti dodatne omejevalne ukrepe v odziv na delovanje Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini.
(5)
V zvezi s tem je ustrezno prepoved v zvezi z določenimi finančnimi instrumenti razširiti. V zvezi z ruskimi finančnimi institucijami v državni lasti, določenimi ruskimi subjekti v obrambnem sektorju in določenimi ruskimi subjekti, katerih glavna dejavnost je prodaja ali prevoz nafte, bi bilo treba uvesti dodatne omejitve pri dostopu do kapitalskega trga. Te prepovedi se ne uporabljajo za finančne storitve, ki niso navedene v členu 1. Posojila se štejejo za nova posojila le, če se črpajo po 12. septembru 2014.
(6)
Poleg tega bi bilo treba prepovedati prodajo, dobavo ali prenos blaga z dvojno rabo določenim osebam, subjektom ali organom v Rusiji.
(7)
Prepovedati bi bilo treba tudi zagotavljanje storitev, ki so potrebne za dejavnosti globokomorskega iskanja in pridobivanja nafte, dejavnosti iskanja in pridobivanja nafte na Arktiki ter projekte pridobivanja nafte iz skrilavca.
(8)
Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Sklep 2014/512/SZVP se spremeni:
1.
člen 1 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 1
1. Prepovedani so neposredni ali posredni nakup ali prodaja, neposredno ali posredno zagotavljanje naložbenih storitev ali pomoč pri izdaji ali kakršno koli drugo trgovanje z obveznicami, lastniškim kapitalom ali podobnimi finančnimi instrumenti z zapadlostjo, daljšo od 90 dni, ki so izdani po 1. avgustu 2014 in do 12. septembra 2014, ali z zapadlostjo, daljšo od 30 dni, ki so izdani po 12. septembru 2014, s strani:
(a)
večjih kreditnih institucij ali institucij za financiranje razvoja s sedežem v Rusiji, katerih več kot 50-odstotni delež je bil od 1. avgusta 2014 v javni lasti ali pod javnim nadzorom, navedenih v Prilogi I;
(b)
vsake pravne osebe, subjekta ali organa s sedežem zunaj Unije, katerih več kot 50-odstotni delež je v lasti subjekta s seznama v Prilogi I, ali
(c)
vsake pravne osebe, subjekta ali organa, ki deluje v imenu ali po navodilih subjekta v okviru kategorije iz točke (b) tega odstavka ali s seznama v Prilogi I.
2. Prepovedani so neposredni ali posredni nakup ali prodaja, neposredno ali posredno zagotavljanje naložbenih storitev ali pomoč pri izdaji ali kakršno koli drugo trgovanje z obveznicami, lastniškim kapitalom ali podobnimi finančnimi instrumenti, z zapadlostjo, daljšo od 30 dni, ki so izdani po 12. septembru 2014, s strani:
(a)
subjekti s sedežem v Rusiji, ki se predvsem ukvarjajo z in namenjajo obsežno dejavnost načrtovanju, proizvodnji, prodaji ali izvozu vojaške opreme ali storitev, kot so navedeni v Prilogi II, razen subjektov, ki so dejavni v vesoljskem sektorju in sektorju jedrske energije;
(b)
subjekti s sedežem v Rusiji, ki so pod javnim nadzorom ali katerih več kot 50-odstotni delež je v javni lasti, katerih ocenjeno skupno premoženje presega en bilijon ruskih rubljev in katerih ocenjeni prihodki od 12. septembra 2014 v vsaj 50 % izvirajo iz prodaje ali prevoza surove nafte ali naftnih proizvodov, kot so navedeni v Prilogi III;
(c)
vsaka pravna oseba, subjekt ali organ, ustanovljeni zunaj Unije, ki so v več kot 50-odstotni lasti subjekta iz točk (a) in (b), ali
(d)
vsaka pravna oseba, subjekt ali organ, ki deluje v imenu ali po navodilih subjekta v okviru kategorije iz točke (c) ali s seznama v Prilogi II ali III.
3. Prepovedano je neposredno ali posredno vzpostavljanje ali sodelovanje v kakršni koli ureditvi za dajanje novih posojil ali kreditov, katerih zapadlost presega 30 dni, kateri koli pravni osebi, subjektu ali organu iz odstavka 1 ali 2 po 12. septembru 2014, razen posojil ali kreditov, ki imajo poseben in dokumentiran namen zagotavljati financiranje za uvoze ali izvoze blaga in nefinančnih storitev med Unijo in Rusijo, ki niso prepovedani, ali posojil, ki imajo poseben in dokumentiran namen zagotavljati nujna sredstva za doseganje meril solventnosti in likvidnosti za pravne osebe s sedežem v Uniji, ki so v več kot 50-odstotni lasti subjekta, navedenega v Prilogi I.“
;
2.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 3a
1. Prepovedani so neposredna ali posredna prodaja, dobava, prenos ali izvoz določenega blaga in tehnologije z dvojno rabo, kot sta vključena v Prilogo I Uredbe (ES) št. 428/2009, kateri koli osebi, subjektu ali organu v Rusiji, kot so navedeni v Prilogi IV k temu sklepu, s strani državljanov držav članic ali z ozemelj držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod njihovo zastavo, ne glede na to, ali navedeno izvira z ozemelj držav članic ali ne.
2. Prepovedano je:
(a)
neposredno ali posredno zagotavljati tehnično pomoč, posredniške ali druge storitve v zvezi z blagom in tehnologijo iz odstavka 1 ter v zvezi z zagotavljanjem, izdelavo, vzdrževanjem in uporabo tega blaga in tehnologije kateri koli osebi, subjektu ali organu v Rusiji, ki so navedeni v Prilogi IV;
(b)
neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z blagom in tehnologijo iz odstavka 1, vključno zlasti z nepovratnimi sredstvi, posojili in izvoznimi kreditnimi zavarovanji za kakršno koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz tega blaga in tehnologije ali za zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, posredniških ali drugih storitev kateri koli osebi, subjektu ali organu v Rusiji, ki so navedeni v Prilogi IV.
3. Prepovedi iz odstavkov 1 in 2 ne posegajo v izvrševanje pogodb ali dogovorov, sklenjenih pred 12. septembrom 2014, in ne posegajo v zagotavljanje pomoči, ki je potrebna za vzdrževanje in zagotavljanje varnosti obstoječih zmogljivosti v okviru EU.
4. Prepovedi iz odstavkov 1 in 2 se ne uporabljajo za izvoz, prodajo, dobavo ali prenos blaga in tehnologije z dvojno rabo za aeronavtiko in vesoljsko industrijo ali za povezano zagotavljanje tehnične ali finančne pomoči, za nevojaško rabo in nevojaške končne uporabnike, pa tudi za vzdrževanje in zagotavljanje varnosti obstoječih civilnih jedrskih zmogljivosti v okviru EU, za nevojaško rabo in nevojaške končne uporabnike.“
;
3.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 4a
1. Prepovedano je neposredno ali posredno zagotavljanje spremnih storitev, ki so potrebne za dejavnosti globokomorskega iskanja in pridobivanja nafte, dejavnosti iskanja in pridobivanja nafte na Arktiki ter projekte pridobivanja nafte iz skrilavca v Rusiji, s strani državljanov držav članic ali z ozemlja držav članic ali z uporabo plovil ali zrakoplovov pod pristojnostjo držav članic.
2. Prepoved iz odstavka 1 ne posega v izvrševanje pogodb ali okvirnih dogovorov, sklenjenih pred 12. septembrom 2014, ali pomožnih pogodb, potrebnih za izvrševanje takih pogodb.
3. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja, kadar so zadevne storitve potrebne za nujno preprečitev ali ublažitev dogodka, ki bi lahko imel resen in obsežen vpliv na človekovo zdravje in varnost ali na okolje.“
4.
člen 7(1)(a) se nadomesti z naslednjim:
„(a)
subjekti iz točke (b) ali (c) člena 1(1) in točke (c) ali (d) člena 1(2), ali s seznama iz Priloge I, II, III ali IV;“
;
5.
člen 8 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 8
Prepovedano je zavestno ali namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje prepovedim iz členov 1 do 4a, vključno z delovanjem namesto subjektov iz člena 1.“
.
Člen 2
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 8. septembra 2014


Input:
ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΊΟΥ
της 26ης Σεπτεμβρίου 2013
για την τροποποίηση της απόφασης 1999/70/ΕΚ σχετικά με τους εξωτερικούς ελεγκτές των εθνικών κεντρικών τραπεζών, όσον αφορά τους εξωτερικούς ελεγκτές της Banco de España
(2013/481/ΕΕ)
ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,
Έχοντας υπόψη το πρωτόκολλο (αριθ. 4) του καταστατικού του Ευρωπαϊκού Συστήματος Κεντρικών Τραπεζών και της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας που προσαρτάται στη Συνθήκη για την Ευρωπαϊκή Ένωση και στη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης, και ιδίως το άρθρο 27 πρώτη παράγραφος,
Έχοντας υπόψη τη σύσταση ΕΚΤ/2013/32 της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας, της 2ας Σεπτεμβρίου 2013, προς το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης σχετικά με τους εξωτερικούς ελεγκτές της Banco de España (1),
Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
(1)
Οι λογαριασμοί της Ευρωπαϊκής Κεντρικής Τράπεζας (ΕΚΤ) και των εθνικών κεντρικών τραπεζών του Ευρωσυστήματος πρόκειται να ελέγχονται από ανεξάρτητους εξωτερικούς ελεγκτές, τους οποίους υποδεικνύει το διοικητικό συμβούλιο της ΕΚΤ και εγκρίνει το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
(2)
H εντολή των εν ενεργεία εξωτερικών ελεγκτών της Banco de España έληξε μετά τον λογιστικό έλεγχο του οικονομικού έτους 2012. Είναι επομένως αναγκαίος ο διορισμός εξωτερικών ελεγκτών από το οικονομικό έτος 2013.
(3)
Η Banco de España επέλεξε ως εξωτερικό ελεγκτή της για τα οικονομικά έτη 2013 έως 2017 την εταιρεία KPMG Auditores, S.L.,
(4)
Το διοικητικό συμβούλιο της ΕΚΤ συνέστησε το διορισμό της εταιρείας KPMG Auditores, S.L. ως εξωτερικό ελεγκτή της Banco de España για τα οικονομικά έτη 2013 έως 2017.
(5)
Είναι σκόπιμο να ακολουθηθεί η σύσταση του διοικητικού συμβουλίου της ΕΚΤ και να τροποποιηθεί αναλόγως η απόφαση 1999/70/ΕΚ του Συμβουλίου (2),
ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ:
Άρθρο 1
Το άρθρο 1 παράγραφος 3 της απόφασης 1999/70/ΕΚ αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείμενο:
«3. Εγκρίνεται ο διορισμός της εταιρείας KPMG Auditores S.L. ως του εξωτερικού ελεγκτή της Banco de España για τα οικονομικά έτη 2013 έως 2017.».
Άρθρο 2
Η παρούσα απόφαση παράγει αποτελέσματα από την ημέρα της κοινοποίησής της.
Άρθρο 3
Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στην Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα.
Βρυξέλλες, 26 Σεπτεμβρίου 2013.


Input:
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 245/2014
(2014. gada 13. marts),
ar kuru groza Komisijas 2011. gada 3. novembra Regulu (ES) Nr. 1178/2011, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši 7. panta 5. punktu un 7. panta 6. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011 (2) ir noteiktas tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi.
(2)
Dažas dalībvalstis ir nonākušas pie slēdziena, ka dažas no Regulas (ES) Nr. 1178/2011 prasībām tām un iesaistītajām aprindām rada nepamatotu un neproporcionālu administratīvo un ekonomisko slogu, un ir pieprasījušas atkāpes no dažām prasībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. panta 6. punktu.
(3)
Atkāpju pieteikumus izskatīja Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, kas, savukārt, ieteica Komisijai konkrētas atkāpes pieņemt.
(4)
Dalībvalstis Komisijas Regulā (ES) Nr. 1178/2011 ir konstatējušas arī vairākas redakcionāla rakstura kļūdas, kas neparedzēti apgrūtina interpretāciju.
(5)
Tālab pastāvošās prasības būtu jāgroza, lai ieviestu atkāpes, kas uzlabo noteikumu skaidrību un izlabo redakcionālās kļūdas.
(6)
Turklāt Komisijas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 I pielikumā (Part-FCL) ir iekļautas prasības mācībām un pārbaudēm instrumentālo lidojumu kvalifikācijas (IR) saņemšanai. Šo IR saņemšanas prasību pamatā bija iepriekšējās JAR-FCL prasības, un ir secināts, ka šīs prasības ir jāpārskata.
(7)
Tālab ir jāievieš papildu prasības kvalifikācijai, saskaņā ar kuru drīkst veikt lidojumus instrumentālos meteoroloģiskos apstākļos, un specifiskas prasības planieru pilotiem lidojumiem mākoņos.
(8)
Lai nodrošinātu, ka šādas kvalifikācijas atzīmes saņemšanai tiek ņemta vērā arī instrumentālo lidojumu apmācībā gūtā pieredze vai pieredze, kas gūta pirms šīs regulas piemērošanas, vajadzētu paredzēt nosacījumus, ar kādiem ieskaita šādas mācības vai instrumentālos lidojumos gūto pieredzi.
(9)
Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai ieskaitīt pieredzi, kuru instrumentālos lidojumos guvis trešās valsts kvalifikācijas atzīmes turētājs, ja vien tiek nodrošināts tāds drošības līmenis, kas līdzvērtīgs Regulā (EK) Nr. 216/2008 aprakstītajam. Būtu jāparedz arī nosacījumi, ar kādiem šo pieredzi atzīst.
(10)
Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju un vienādi augstu civilās aviācijas drošības līmeni Eiropas Savienībā, īstenošanas pasākumos jāatspoguļo jaunākie tehniskie sasniegumi, tostarp paraugprakse, kā arī zinātnes un tehnikas attīstība pilotu apmācības jomā. Tādēļ šajā noteikumu kopumā būtu jāņem vērā un jāatspoguļo tehniskās prasības un administratīvās procedūras, par kurām vienojusies Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO), un prasības, kuras jau ir definētas Regulas (ES) Nr. 1178/2011 I pielikumā (Part-FCL), kā arī spēkā esošie valstu tiesību akti, kuri attiecas uz specifisku konkrētas valsts vidi, un vienlaikus būtu jāņem vērā Eiropas vispārējās nozīmes aviācijas pilotu konkrētās vajadzības.
(11)
Aģentūra sagatavoja īstenošanas noteikumu projektu un to iesniedza kā atzinumu Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 19. panta 1. punktu.
(12)
Tām dalībvalstīm, kas ir izveidojušas nacionālo sistēmu atļauju izsniegšanai pilotiem lidojumu veikšanai instrumentālos meteoroloģiskos apstākļos (IMC), paredzot ierobežotas tiesības, kuras aprobežojas ar attiecīgās dalībvalsts nacionālo gaisa telpu, un kas spēj apliecināt, ka šī sistēma ir uzticama un ka ir specifiska vietējā vajadzība, būtu jāatļauj turpināt izdot šādas atļaujas uz ierobežotu laiku, ja vien ir ievēroti zināmi nosacījumi.
(13)
Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 965/2012 (3) ir atļauts veikt konkrētus lidojumus, tādus kā dalītu izmaksu lidojumi un ievadlidojumi, kurus var veikt saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro nekomerciālām operācijām ar nekompleksiem gaisa kuģiem. Tālab ir jānodrošina, ka pilotu tiesības, kas iedibinātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1178/2011, saskanētu ar šo pieeju.
(14)
Tālab PPL, SPL, BPL vai LAPL turētājiem būtu jāļauj veikt Regulā (ES) Nr. 965/2012 uzskaitīto kategoriju lidojumus.
(15)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu izveidotā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras komiteja.
(16)
Tāpēc Regula (ES) Nr. 1178/2011 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Komisijas Regulu (ES) Nr. 1178/2011 groza šādi:
1)
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Pilota apliecības un veselības apliecības izsniegšana
1. Neskarot šīs regulas 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 4. panta 5. punktā minēto gaisa kuģu pilotiem ir jāievēro šīs regulas I pielikumā un IV pielikumā noteiktās tehniskās prasības un administratīvās procedūras.
2. Neatkarīgi no apliecības turētāju tiesībām, kas noteiktas šīs regulas I pielikumā, saskaņā ar šīs regulas I pielikuma B un C apakšdaļu izdoto pilota apliecību turētāji var veikt lidojumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 965/2012 6. panta 4. punkta a) apakšpunktā. Tas neskar jebkuru citu papildu prasību ievērošanu pasažieru pārvadājumiem vai šīs regulas I pielikuma B vai C apakšdaļā minēto komerciālo darbību izvēršanai.”;
2)
regulas 4. pantā pievieno šādu 8. punktu:
“8. Līdz 2019. gada 8. aprīlim dalībvalsts var izdot pilotam atļauju izmantot konkrētas, ierobežotas tiesības veikt lidojumus ar lidmašīnām saskaņā ar instrumentālo lidojumu noteikumiem, pirms pilots ir panācis atbilstību visām prasībām, kas jāievēro, lai varētu izdot instrumentālo lidojumu kvalifikāciju saskaņā ar šo regulu, ja ir ievēroti turpmākie nosacījumi:
a)
dalībvalsts šo atļauju izdod tikai tad, kad to pamato īpaša vietēja vajadzība, kuru nevar apmierināt ar šajā regulā noteiktajām kvalifikācijas atzīmēm;
b)
ar atļauju piešķirto tiesību tvēruma pamatā ir īpašs riska novērtējums, kuru veikusi attiecīgā dalībvalsts, ņemot vērā apmācības apmēru, kas vajadzīgs, lai sasniegtu nepieciešamo pilota kompetences līmeni;
c)
atļaujā paredzētās tiesības attiecas vienīgi uz attiecīgās dalībvalsts nacionālās teritorijas gaisa telpu vai tās daļām;
d)
atļauju izdod pretendentiem, kas apguvuši attiecīgu mācību kursu kvalificētu instruktoru vadībā un dalībvalsts noteiktajā kārtībā kvalificētam eksaminētājam ir apliecinājuši nepieciešamās prasmes;
e)
dalībvalstis informē Komisiju, EASA un pārējās dalībvalstis par šīs atļaujas specifiskajām iezīmēm, tostarp to pamatojumu un drošības riska novērtējumu;
f)
dalībvalsts pārrauga ar šo atļauju saistītās darbības, lai nodrošinātu pieņemamu drošības līmeni un atbilstoši rīkotos gadījumā, ja tiktu konstatēts paaugstināts risks vai jebkāda veida ar drošību saistīta problēma;
g)
dalībvalsts pārskatīs ar atļaujas īstenošanu saistītos drošības aspektus un ne vēlāk kā 2017. gada 8. aprīlī iesniegs ziņojumu Komisijai.”;
3)
regulas 12. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis var pieņemt lēmumu līdz 2015. gada 8. aprīlim nepiemērot regulas noteikumus pilotiem, kuriem ir kādas trešās valsts izdota apliecība un ar to saistīta veselības apliecība un kas iesaistīti Regulas (EK) Nr. 216/2008 4. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā precizēto gaisa kuģu nekomerciālā ekspluatācijā.”;
4)
I, II, III un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2014. gada 13. martā