Input:
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 512/2014
2014 m. balandžio 16 d.
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra
EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1)
pasikonsultavę su Regionų komitetu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),
kadangi:
(1)
remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 (3) 14 straipsnio nuostatomis siejant su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 912/2010 (4) 2 straipsnio nuostatomis, Europos GNSS agentūra (toliau - Agentūra) turi užtikrinti Europos palydovinės navigacijos sistemų (toliau - sistemos) saugumo akreditavimą ir tuo tikslu inicijuoti bei stebėti saugumo procedūrų įgyvendinimą ir saugumo audito vykdymą;
(2)
sistemos yra apibrėžtos Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 2 straipsnyje. Tai sudėtingos sistemos ir jas kuriant ir eksploatuojant dalyvauja daug suinteresuotųjų subjektų, atliekančių skirtingas funkcijas. Šiame kontekste itin svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant Galileo ir EGNOS programas (toliau - programos), ES įslaptintą informaciją tvarkytų ir saugotų laikydamiesi pagrindinių principų ir būtiniausių standartų, išdėstytų Komisijos ir Tarybos saugumo taisyklėse, susijusiose su ES įslaptintos informacijos apsauga, ir kad Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 17 straipsnis, kuriuo užtikrinamas lygiavertis ES įslaptintos informacijos apsaugos lygis, atitinkamais atvejais būtų taikomas visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems įgyvendinant programas;
(3)
suinteresuotieji subjektai, kurie dalyvauja saugumo akreditavimo procese ir kuriems tas procesas daro poveikį, yra valstybės narės, Komisija, atitinkamos Sąjungos agentūros ir Europos kosmoso agentūra (EKA), ir atitinkamuose Tarybos bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP (5) dalyvaujantys subjektai;
(4)
atsižvelgiant į tai, kad sistemos yra specifinio pobūdžio ir sudėtingos, kad jas įgyvendinat dalyvauja įvairūs subjektai, bei į potencialių naudotojų įvairovę, saugumo akreditavimą turėtų palengvinti tinkamas konsultavimasis su visais atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, valstybių narių nacionalinės valdžios institucijomis bei trečiosiomis šalimis, eksploatuojančiomis prie sistemos, sukurtos pagal Galileo programą paslaugoms valstybinėms institucijoms (PVI) teikti, prijungtus tinklus, kitomis atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis, EKA arba, jeigu tai numatoma tarptautiniame susitarime, trečiosiomis šalimis, kuriose yra sistemų antžeminės stotys;
(5)
kad būtų galima tinkamai vykdyti su saugumo akreditavimu susijusias užduotis, itin svarbu, kad Komisija teiktų visą šioms užduotims vykdyti būtiną informaciją. Taip pat svarbu, kad saugumo akreditavimo veikla būtų derinama su įstaigų, atsakingų už programų valdymą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013, ir kitų subjektų, atsakingų už saugumo nuostatų įgyvendinimą, veikla;
(6)
rizikos vertinimas ir taikytinas valdymo požiūris turėtų būti grindžiamas geriausia praktika. Tai turėtų apimti saugumo priemonių taikymą laikantis nuodugnios apsaugos koncepcijos. Jame turėtų būti atsižvelgiama į rizikos scenarijaus išsipildymo ar nerimą keliančio įvykio atsitikimo tikimybę. Be to, požiūris turėtų būti proporcingas, tinkamas ir ekonomiškai efektyvus, atsižvelgiant į rizikos švelninimo priemonių įgyvendinimo išlaidas, palyginti su gaunama nauda saugumui. Nuodugnios apsaugos tikslas - didinti sistemų saugumą įgyvendinant technines ir netechnines saugumo priemones, kurios grupuojamos į kelis apsaugos lygius;
(7)
vystymas, įskaitant atitinkamą susijusią mokslinių tyrimų veiklą, atliekamą jo tikslais, taip pat PVI imtuvų bei PVI saugumo modulių gamyba yra ypatingai slapta veikla. Todėl labai svarbu nustatyti procedūras, pagal kurias PVI imtuvų ir PVI saugumo modulių gamintojams būtų suteikiami leidimai;
(8)
be to, atsižvelgiant į potencialų didelį tinklų ir įrangos, prijungtos prie sistemos, sukurtos pagal Galileo programą, visų pirma skirtos PVI teikti, skaičių, saugumo akreditavimo strategijoje turėtų būti nustatyti tų tinklų ir įrangos saugumo akreditavimo principai, kad būtų užtikrintas vienodas šios akreditavimo užduoties atlikimas, bet nesikėsinant į valstybių narių nacionalinių subjektų, kompetentingų saugumo klausimų srityje, kompetenciją. Tų principų taikymas sudarytų nuoseklaus rizikos valdymo galimybę ir sumažintų poreikį suintensyvinti visus poveikio švelninimo veiksmus sistemos lygiu, o tai turėtų neigiamo poveikio išlaidoms, tvarkaraščiui, veiksmingumui ir paslaugų teikimui;
(9)
produktus ir priemones, kuriais apsisaugoma nuo elektromagnetinio spinduliavimo (t. y. nuo elektroninio pasiklausymo), taip pat kriptografijos produktus, naudojamus sistemų saugumui užtikrinti, turėtų vertinti ir tvirtinti valstybės, kurioje yra įsisteigusi tokius produktus gaminanti įmonė, nacionaliniai subjektai, atsakingi už saugumo klausimus. Kalbant apie kriptografijos produktus, tas vertinimas ir tvirtinimas turėtų apimti ir principus, numatytus Tarybos sprendimo 2013/488/ES (6) IV priedo 26-30 punktuose. Už sistemų saugumo akreditavimą atsakinga valdžios institucija tų patvirtintų produktų ir priemonių pasirinkimą turėtų tvirtinti atsižvelgdama į bendrus sistemų saugumo reikalavimus;
(10)
Reglamente (ES) Nr. 912/2010, ir ypač jo III skyriuje, aiškiai išdėstyta, kokiomis sąlygomis Agentūra atlieka su sistemų saugumo akreditavimu susijusias užduotis. Visų pirma jose nustatyta, kad iš esmės saugumo akreditavimo sprendimai turi būti priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir įstaigų, atsakingų už programų įgyvendinimą, ir kad sistemų saugumo akreditavimo institucija Agentūroje turėtų būti savarankiškas nepriklausomai sprendimus priimantis organas;
(11)
taikant šį principą, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigiama Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba), kuri, kaip ir administracinė valdyba bei vykdomasis direktorius, yra vienas iš trijų Agentūros organų. Saugumo akreditavimo valdyba vykdo Agentūrai patikėtas saugumo akreditavimo užduotis ir Agentūros vardu turi teisę priimti sprendimus dėl saugumo akreditavimo. Jis turėtų nustatyti savo darbo tvarkos taisykles ir paskirti savo pirmininką;
(12)
atsižvelgiant į tai, kad Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013 turi užtikrinti programų saugumą, įskaitant sistemų ir jų eksploatavimo saugumą, Saugumo akreditavimo valdybos veikla turėtų apsiriboti tik sistemų saugumo akreditavimu ir nedaryti poveikio Komisijos užduotims bei pareigoms. Tai visų pirma turėtų būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1104/2011/ES (7) 8 straipsnyje numatytoms Komisijos užduotims ir pareigoms, įskaitant su saugumu susijusių dokumentų priėmimą priimant deleguotąjį aktą, įgyvendinimo aktą ar kitokia forma, kaip numatyta tuose straipsniuose. Nedarant poveikio toms Komisijos užduotims ir pareigoms, Saugumo akreditavimo valdybai, atsižvelgiant į ypač dideles jos ekspertų žinias, vis dėlto turėtų būti suteikta teisė savo kompetencijos klausimais teikti konsultacijas Komisijai dėl tuose straipsniuose nurodytų aktų tekstų projektų rengimo;
(13)
taip pat turėtų būti užtikrinta, kad su saugumo akreditavimu susijusi veikla būtų vykdoma nedarant poveikio valstybių narių nacionalinei kompetencijai ir prerogatyvoms saugumo akreditavimo srityje;
(14)
saugumo kontekste vartojamos sąvokos „auditas“ ir „bandymai“ gali apimti saugumo vertinimus, patikrinimus, peržiūras, auditą ir bandymus;
(15)
kad Saugumo akreditavimo valdyba galėtų veiksmingai ir efektyviai vykdyti savo veiklą, jai turėtų būti leista įsteigti atitinkamas jai pavaldžias įstaigas, kurios veiktų pagal jos nurodymus. Visų pirma ji turėtų įsteigti grupę, padėsiančią jai rengti sprendimus;
(16)
turėtų būti sudaryta Saugumo akreditavimo valdybos prižiūrima valstybių narių ekspertų grupė, pavedant jai vykdyti Kriptografijos platinimo institucijos (KPI) užduotis, susijusias su ES kriptografinės medžiagos valdymu. Ta grupė turėtų būti įsteigta laikinai, siekiant užtikrinti ryšių saugumo priemonių valdymo tęstinumą programos Galileo dislokavimo etapo metu. Vėliau turėtų būti pritaikytas ilgalaikis sprendimas tokioms veiklos užduotims vykdyti, kai pagal Galileo programą sukurta sistema bus visiškai funkcionali;
(17)
Reglamente (ES) Nr. 1285/2013 nustatytas viešojo programų valdymo modelis 2014-2020 m. laikotarpiu. Juo bendra atsakomybė už programas pavedama Komisijai. Be to, juo Agentūrai pavedama naujų užduočių ir numatoma, kad Agentūra gali atlikti svarbų vaidmenį eksploatuojant sistemas ir užtikrinant kuo didesnę jų socialinę ir ekonominę naudą;
(18)
atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes, būtina užtikrinti, kad Saugumo akreditavimo valdyba jai patikėtą užduotį galėtų atlikti visiškai nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo kitų organų ir kitos Agentūros veiklos, ir kad būtų išvengta interesų konfliktų. Todėl svarbu dar geriau atskirti Agentūroje su saugumu susijusią akreditavimo veiklą nuo kitos jos veiklos, tokios kaip Galileo saugumo stebėsenos centro valdymas, pagalba parduodant sistemas ir visos kitos užduotys, kurias Komisija gali patikėti Agentūrai jai suteikdama įgaliojimus, o ypač nuo su sistemų eksploatavimu susijusios veiklos. Tuo tikslu Saugumo akreditavimo valdyba ir jos vadovaujamas Agentūros personalas turėtų vykdyti savo pareigas taip, kad būtų užtikrintas jų savarankiškumas ir nepriklausomumas kitos Agentūros veiklos atžvilgiu. Įvairių Agentūros veiklos sričių struktūra turėtų būti konkrečiai ir veiksmingai atskirta ne vėliau kaip 2014 m. sausio 1 d. Agentūros vidaus taisyklėmis dėl personalo taip pat turėtų būti užtikrintas personalo, vykdančio saugumo akreditavimo veiklą savarankiškumas ir nepriklausomumas personalo, vykdančio kitą Agentūros veiklą, atžvilgiu;
(19)
taigi Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant padidinti Saugumo akreditavimo valdybos ir jos pirmininko savarankiškumą ir įgaliojimus bei tą savarankiškumą ir įgaliojimus iš esmės plačiai suderinti su atitinkamai administracinės valdybos ir Agentūros vykdomojo direktoriaus savarankiškumu ir įgaliojimais, būtinai numatant įvairiems Agentūros organams pareigą bendradarbiauti;
(20)
skiriant šių valdybų narius ir renkant jų pirmininkus ir pirmininko pavaduotojus atitinkamais atvejais svarbu užtikrinti atstovavimo abiem lytims pusiausvyrą. Be to, turėtų būti atsižvelgta į atitinkamus vadovavimo, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus;
(21)
reikėtų, kad ne administracinė valdyba, o Saugumo akreditavimo valdyba rengtų ir tvirtintų tą Agentūros darbo programų dalį, kurioje būtų aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu susijusi operacinė veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį, kuri būtų skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros veiklai ir perspektyvoms. Ji jas iš anksto turėtų perduotų administracinei valdybai, kad ši spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir metinę ataskaitą. Ji taip pat turėtų naudotis įgaliojimais taikyti drausmines priemones savo pirmininkui;
(22)
saugumo akreditavimo veiklos srityje būtų tinkama Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui patikėti funkcijas, panašias į vykdomojo direktoriaus funkcijas kitose Agentūros veiklos srityse. Taigi, be jau Reglamente (ES) Nr. 912/2010 numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas turėtų valdyti saugumo akreditavimo veiklą vadovaujant Saugumo akreditavimo valdybai ir užtikrinti su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos prašymu Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas taip pat turėtų pateikti Saugumo akreditavimo valdybos pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą juose;
(23)
turėtų būti numatytos atitinkamos procedūros siekiant užtikrinti, kad nebūtų daromas poveikis saugumo akreditavimo procesui ir jis galėtų būti vykdomas be pertrūkių tuo atveju, jei administracinė valdyba nepatvirtintų Agentūros darbo programų;
(24)
atsižvelgiant į tam tikrų trečiųjų šalių dalyvavimą Europos GNSS programose ir galimą tarptautinių organizacijų dalyvavimą šiose programose, įskaitant saugumo srities klausimų srityje, reikėtų aiškiai nustatyti, kad tarptautinių organizacijų ir trečiųjų šalių, visų pirma Šveicarijos, su kuria turėtų būti sudarytas bendradarbiavimo susitarimas (8), atstovai išimties tvarka ir laikantis tam tikrų sąlygų gali dalyvauti Saugumo akreditavimo valdybos veikloje. Tos sąlygos turėtų būti nustatytos tarptautiniame susitarime, kuris turi būti sudaromas su Sąjunga pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 218 straipsnį, atsižvelgiant į saugumo klausimus ir ypač į ES įslaptintos informacijos apsaugą. Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Norvegijos Karalystės bendradarbiavimo palydovinės navigacijos srityje susitarime (9) ir EEE susitarimo 31 ir 37 protokoluose jau numatyti Norvegijos dalyvavimo principai. Su Saugumo akreditavimo valdyba, atsižvelgiant į ypač didelę jos ekspertų kompetenciją, galėtų būti įmanoma konsultuotis jos kompetencijai priklausančiais klausimais prieš pradedant derybas arba vedant derybas dėl tokių tarptautinių susitarimų;
(25)
Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti suderintas su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų, šių trijų institucijų priimtame atitinkamai 2012 m. liepos 5 d., birželio 26 d. ir birželio 12 d., išdėstytais principais, visų pirma susijusiais su administracinės valdybos sprendimų priėmimo taisyklėmis, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos narių bei jų pirmininkų kadencijos trukme, privaloma daugiamete darbo programa, administracinės valdybos įgaliojimais personalo vadybos srityje, to reglamento vertinimu ir peržiūra, interesų konflikto vengimu bei valdymu ir neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymu. Daugiametės darbo programos priėmimo procesas turėtų būti vykdomas visapusiškai laikantis lojalaus bendradarbiavimo principų ir atsižvelgiant į laiko suvaržymus, susijusius su ta darbo programa;
(26)
kalbant apie interesų konfliktų prevenciją ir valdymą, labai svarbu, kad Agentūra įgytų ir išlaikytų nešališkumo, sąžiningumo ir aukštų profesinių standartų reputaciją. Niekada neturėtų būti pagrįstų priežasčių įtarti, kad priimant sprendimus galėjo būti daroma įtaka dėl interesų, prieštaraujančių Agentūros, kaip visai Sąjungai tarnaujančios institucijos, vaidmeniui arba dėl Agentūros personalo nario, komandiruoto nacionalinio eksperto ar stebėtojų, arba administracinės valdybos ar Saugumo akreditavimo valdybos nario privačių interesų ar ryšių, kurie yra arba galėtų būti nesuderinami su tinkamu atitinkamo asmens tarnybinių pareigų atlikimu. Todėl administracinė valdyba ir Saugumo akreditavimo valdyba turėtų priimti išsamias taisykles dėl interesų konfliktų, kurios būtų taikomos visai Agentūrai. Tose taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į Audito Rūmų rekomendacijas, pateiktas 2012 m. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15, kuri buvo parengta Europos Parlamento prašymu, ir į būtinybę išvengti administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos narių interesų konfliktų;
(27)
siekiant užtikrinti skaidrią Agentūros veiklą, turėtų būti paskelbtos jos darbo tvarkos taisyklės. Vis dėlto, išimties tvarka turėtų būti apsaugoti tam tikri visuomenės ir asmeniniai interesai. Tam, kad būtų užtikrintas sklandus programų veikimas, daugiametės bei metinės darbo programos ir metinė ataskaita turėtų būti kuo išsamesnės. Todėl jose galėtų būti medžiagos, kuri yra neskelbtina saugumo sumetimais ar dėl sutartinių santykių. Tad būtų tinkama skelbti tik tų dokumentų santraukas. Nepaisant to, skaidrumo labui tos santraukos turėtų būti kuo išsamesnės;
(28)
taip pat reikėtų akcentuoti, kad Agentūros darbo programos turėtų būti nustatomos remiantis veiklos valdymo procesu, įskaitant veiklos rodiklius, kad būtų veiksmingai ir efektyviai įvertinami pasiekti rezultatai;
(29)
Agentūros darbo programos turėtų apimti ir išteklių programavimą, įskaitant kiekvienai veiklai skirtus žmogiškuosius ir finansinius išteklius ir atsižvelgiant į tai, kad su naujais Agentūros personalo poreikiais susijusios išlaidos turėtų būti iš dalies padengtos atitinkamai sumažinus etatų skaičių to paties laikotarpio, kuris yra 2014-2020 m., Komisijos etatų plane;
(30)
nedarant poveikio politiniam sprendimui dėl Sąjungos agentūrų būstinių, pageidautinam geografiniam pasiskirstymui ir valstybių narių nustatytiems tikslams dėl naujų agentūrų būstinių, kurie yra išdėstyti valstybių narių atstovų, 2003 m. gruodžio 13 d. posėdžiavusių Briuselyje valstybių ar Vyriausybių vadovų lygiu, išvadose ir kurie dar kartą buvo priminti 2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, priimant sprendimą dėl Agentūros skyrių vietos parinkimo turėtų būti atsižvelgta į objektyvius kriterijus. Tie kriterijai apima patalpų pasiekiamumą, tai, ar esama tinkamos švietimo infrastruktūros personalo narių ir komandiruotų nacionalinių ekspertų vaikams, darbo rinkos, socialinės apsaugos sistemos ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą personalo narių ir komandiruotų nacionalinių ekspertų šeimoms, taip pat į įgyvendinimo ir veiklos išlaidas;
(31)
priimančiosios valstybės konkrečiais susitarimais turėtų sudaryti sąlygas, būtinas tam, kad Agentūra sklandžiai veiktų, t. y. užtikrinti tinkamas švietimo ir transporto galimybes;
(32)
Sprendimu 2010/803/ES (10) valstybių narių Vyriausybių atstovai nusprendė, kad Agentūros būstinė bus Prahoje. Čekijos ir Agentūros susitarimas dėl priėmimo buvo sudarytas 2011 m. gruodžio 16 d., o įsigaliojo 2012 m. rugpjūčio 9 d. Laikoma, kad susitarimas dėl priėmimo ir kiti konkretūs susitarimai atitinka Reglamente (ES) Nr. 912/2010 nustatytus reikalavimus;
(33)
Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, visų pirma užtikrinant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, prireikus, sankcijų taikymą;
(34)
kadangi Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 8 straipsnyje numatyta galimybė valstybėms narėms skirti papildomų lėšų, siekiant finansuoti tam tikrus programos elementus, Agentūrai turėtų būti leista kartu su valstybėmis narėmis skirti sutartis, kai paaiškėja, kad tai būtina jos užduotims vykdyti;
(35)
Agentūra turėtų taikyti Komisijoje galiojančias ES įslaptintos informacijos saugumo taisykles. Ji taip pat galėtų nustatyti neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymo taisykles. tos taisyklės turėtų būti taikomos tik Agentūros atliekamam tokios informacijos tvarkymui. Neįslaptinta, bet neskelbtina informacija yra informacija arba medžiaga, kurios apsaugą Agentūra turėtų užtikrinti dėl Sutartyse nustatytų teisinių pareigų ir (arba) dėl jos neskelbtinumo. Ji apima, bet tuo neapsiriboja, informaciją arba medžiagą, kuriai taikoma pareiga saugoti tarnybinę paslaptį, kaip nurodyta SESV 339 straipsnyje, informaciją, susijusią su klausimais, nurodytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (11) 4 straipsnyje, arba informaciją, patenkančią į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (12) taikymo sritį;
(36)
todėl Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 iš dalies keičiamas taip:
1)
2-8 straipsniai pakeičiami taip:
„2 straipsnis
Užduotys
Agentūros užduotys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 (13) 14 straipsnyje.
3 straipsnis
Organai
1. Agentūros valdymo organai yra:
a)
administracinė valdyba;
b)
vykdomasis direktorius;
c)
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba).
2. Agentūros organai savo užduotis vykdo, kaip apibrėžta atitinkamai 6, 8 ir 11 straipsniuose.
3. Administracinė valdyba bei vykdomasis direktorius, Saugumo akreditavimo valdyba bei jos pirmininkas bendradarbiauja, siekdami užtikrinti, kad Agentūra veiktų ir jos organų veiksmai būtų koordinuojami laikantis Agentūros vidaus taisyklėmis, tokiomis kaip administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklės, Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklės, Agentūrai taikomos finansinės taisyklės, Pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklės ir galimybės susipažinti su dokumentais taisyklės, nustatytų procedūrų.
4 straipsnis
Teisinis statusas, skyriai
1. Agentūra yra Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.
2. Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal teisę. Ji gali visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
3. Agentūra gali nuspręsti įsteigti skyrius valstybėse narėse, šioms sutikus, arba pagal 23 straipsnį Agentūros darbe dalyvaujančiose trečiosiose šalyse.
4. Tų skyrių įsteigimo vieta parenkama remiantis objektyviais kriterijais, nustatytais tam, kad būtų užtikrintas sklandus Agentūros veikimas.
Nuostatos, susijusios su Agentūros įsteigimu ir veikimu priimančiosiose valstybėse narėse bei priimančiosiose trečiosiose šalyse, taip pat su pastarųjų šalių suteiktais privalumais vykdomajam direktoriui, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariams bei Agentūros personalui ir jų šeimų nariams, yra nustatomos konkrečiais susitarimais, kuriuos Agentūra sudaro su šiomis valstybėmis narėmis ir šalimis. Šiuos konkrečius susitarimus tvirtina administracinė valdyba.
5. Priimančioji valstybė ir priimančiosios trečiosios šalys, laikydamosi 4 dalyje nurodytų konkrečių susitarimų, sudaro sklandžiam Agentūros veikimui būtinas sąlygas.
6. Atsižvelgiant į 11a straipsnio 1 dalies f punktą, Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
5 straipsnis
Administracinė valdyba
1. Administracinė valdyba steigiama 6 straipsnyje išvardytoms užduotims vykdyti.
2. Administracinę valdybą sudaro:
a)
vienas kiekvienos valstybės narės paskirtas atstovas;
b)
keturi Komisijos paskirti atstovai;
c)
vienas balsavimo teisės neturintis Europos Parlamento paskirtas atstovas.
Administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį ir kompetenciją.
Administracinės valdybos narių kadencijos trukmė - ketveri metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą. Europos Parlamentas, Komisija ir valstybės narės siekia apriboti savo atstovų kaitą administracinėje valdyboje.
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovas ir Europos kosmoso agentūros (toliau - EKA) atstovas kviečiami dalyvauti administracinės valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis, laikantis administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.
3. Prireikus, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimo tvarka ir jo sąlygos nustatomos 23 straipsnio 1 dalyje nurodytuose susitarimuose ir turi atitikti administracinės valdybos darbo tvarkos taisykles.
4. Administracinė valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė - dveji metai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą, ir ji pasibaigia tas asmuo nustoja būti administracinės valdybos nariu.
Administracinė valdyba turi teisę atleisti iš pareigų pirmininką, pirmininko pavaduotoją ar juos abu.
5. Administracinės valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas.
Vykdomasis direktorius paprastai dalyvauja posėdžiuose, išskyrus atvejus, kai pirmininkas nusprendžia kitaip.
Administracinė valdyba eilinius posėdžius rengia du kartus per metus. Be to, valdyba rengia posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.
Administracinė valdyba gali pakviesti stebėtojo teisėmis dalyvauti posėdžiuose bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi. Vadovaujantis darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, administracinės valdybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.
Sekretoriato paslaugas administracinei valdybai teikia Agentūra.
6. Administracinė valdyba sprendimus priima absoliučia balso teisę turinčių narių balsų dauguma, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip.
Administracinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkamas ir atleidžiamas, kaip nurodyta 4 dalyje, taip pat biudžetas bei darbo programos tvirtinamos dviejų trečdalių visų balso teisę turinčių narių balsų dauguma.
7. Visi valstybių narių ir Komisijos atstovai turi po vieną balsą. Vykdomasis direktorius nebalsuoja. Sprendimai pagal 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 6 straipsnio 5 dalį, išskyrus dėl III skyriuje nurodytų klausimų, nepriimami, jei Komisijos atstovai nebalsuoja teigiamai.
Administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma sąlygos, kuriomis vienas narys atstovauja kitam nariui.
6 straipsnis
Administracinės valdybos užduotys
1. Administracinė valdyba užtikrina, kad Agentūra jai pavestą darbą vykdytų laikydamasi šiame reglamente nustatytų sąlygų, ir tuo tikslu priima reikalingus sprendimus, nepažeisdama Saugumo akreditavimo valdybai priskirtos kompetencijos vykdyti III skyriuje nurodytą veiklą.
2. Administracinė valdyba taip pat:
a)
ne vėliau kaip Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies a punkto, ir gavusi Komisijos nuomonę. Dėl šios daugiametės darbo programos konsultuojamasi su Europos Parlamentu, su sąlyga, kad šios konsultacijos tikslas - pasikeisti nuomonėmis, o rezultatas Agentūrai nėra privalomas;
b)
ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 15 d. priima kitų metų Agentūros darbo programą, į ją be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies b punkto, ir gavusi Komisijos nuomonę;
c)
atlieka su biudžetu susijusias pareigas, nustatytas 13 straipsnio 5, 6, 10 ir 11 dalyse ir 14 straipsnio 5 dalyje;
d)
užtikrina Galileo saugumo stebėsenos centro veikimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje;
e)
patvirtina Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (14) įgyvendinimo tvarką pagal šio reglamento 21 straipsnį;
f)
tvirtina 23 straipsnio 2 dalyje nurodytas nuostatas, pasikonsultavusi su Saugumo akreditavimo valdyba dėl tų nuostatų punktų, susijusių su saugumo akreditavimu;
g)
tvirtina technines procedūras, reikalingas jos užduotims atlikti;
h)
priima metinę ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas, be pakeitimų įtraukusi dalį, parengtą Saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 4 dalies c punkto, ir ne vėliau kaip liepos 1 d. pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams;
i)
užtikrina tinkamą su 26 straipsnyje nurodyto vertinimo ir audito, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų bei visų vidaus ar išorės audito ataskaitų išvadomis ir rekomendacijomis susijusią tolesnę veiklą ir biudžeto valdymo institucijai perduoda visą svarbią informaciją apie vertinimo procedūrų rezultatus;
j)
konsultuoja vykdomąjį direktorių dėl Komisijos ir Agentūros susitarimų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalyje, prieš juos pasirašant;
k)
tvirtina remiantis vykdomojo direktoriaus siūlymu Agentūros ir EKA tarpusavio darbo tvarką, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 4 dalyje;
l)
tvirtina remiantis vykdomojo direktoriaus pasiūlymu kovos su sukčiavimu strategiją;
m)
tvirtina prireikus bei remiantis vykdomojo direktoriaus pasiūlymais Agentūros organizacinę struktūrą;
n)
priima ir paskelbia savo darbo tvarkos taisykles.
3. Agentūros personalo srityje administracinė valdyba naudojasi Paskyrimų tarnybos ir turinčios teisę sudaryti darbo sutartis institucijos įgaliojimais, jai suteiktais atitinkamai Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatais (15) (toliau - Pareigūnų tarnybos nuostatai) ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (toliau - Paskyrimų tarnybos įgaliojimai).
Laikydamasi Pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos administracinė valdyba priima Pareigūnų tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu pagrįstą sprendimą, kuriuo vykdomajam direktoriui suteikiami atitinkami Paskyrimų tarnybos įgaliojimai ir apibrėžiamos sąlygos, kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali būti sustabdytas. Vykdomasis direktorius teikia ataskaitas administracinei valdybai apie tų suteiktų įgaliojimų vykdymą. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti.
Taikydama šios dalies antrą pastraipą, kai to reikia dėl išimtinių aplinkybių, administracinė valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti Paskyrimų tarnybos įgaliojimų suteikimą vykdomajam direktoriui ir pastarojo įvykdytą įgaliojimų perskyrimą, kad jais naudotųsi pati arba suteiktų juos vienam iš savo narių arba personalo narių, išskyrus vykdomąjį direktorių.
Tačiau, nukrypstant nuo antros pastraipos, administracinė valdyba pirmoje pastraipoje nurodytus įgaliojimus turi suteikti Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui, kai jie naudojami įdarbinant, vertinant ir perklasifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį personalą bei prireikus tokiam personalui taikant drausmines priemones.
Administracinė valdyba priima Pareigūnų tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo priemones pagal minėtų nuostatų 110 straipsnyje nurodytą procedūrą. Įdarbinant, vertinant ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį personalą bei jam taikant drausmines priemones, administracinė valdyba visų pirma konsultuojasi su Saugumo akreditavimo valdyba ir tinkamai atsižvelgia į jos pastabas.
Be to, ji priima sprendimą, kuriame nustatomos nacionalinių ekspertų komandiravimo į Agentūrą taisyklės. Prieš priimdama tą sprendimą, administracinė valdyba pasikonsultuoja su Saugumo akreditavimo valdyba dėl nacionalinių ekspertų, dalyvaujančių III skyriuje nurodytoje saugumo akreditavimo veikloje, komandiravimo ir tinkamai atsižvelgia į jos pastabas.
4. Administracinė valdyba skiria vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadencijos trukmę arba ją nutraukti pagal 15b straipsnio 3 ir 4 dalis.
5. Vykdomajam direktoriui administracinė valdyba taiko drausmines priemones, atsižvelgiant į jo darbo rezultatus, visų pirma saugumo klausimais, kurie patenka į Agentūros kompetencijos sritį, išskyrus pagal III skyrių vykdytos veiklos atveju.
7 straipsnis
Vykdomasis direktorius
Agentūrai vadovauja jos vykdomasis direktorius, kuris savo pareigas vykdo prižiūrint administracinei valdybai ir nepažeisdamas laikantis 11 ir 11a straipsnių atitinkamai Saugumo akreditavimo valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui suteiktų įgaliojimų.
Nedarant poveikio Komisijos ir administracinės valdybos įgaliojimams, vykdomasis direktorius savo pareigas atlieka nepriklausomai ir nesiekia gauti ir nesilaiko jokios Vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų.
8 straipsnis
Vykdomojo direktoriaus užduotys
Vykdomasis direktorius atlieka toliau nurodytas užduotis:
a)
yra atsakingas už atstovavimą Agentūrai, išskyrus dėl veiksmų ir sprendimų, priimtų pagal II ir III skyrius; ir pasirašo įgaliojimo susitarimus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalyje laikantis šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies j punkto;
b)
rengia Agentūros ir EKA darbo tvarką, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 4 dalyje, teikia juos administracinei valdybai pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies k punktą ir juos pasirašo gavęs administracinės valdybos pritarimą;
c)
rengia administracinės valdybos darbą ir dalyvauja administracinės valdybos veikloje be teisės balsuoti pagal 5 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą;
d)
įgyvendina administracinės valdybos sprendimus;
e)
rengia Agentūros daugiametes ir metines darbo programas ir jas pateikia administracinei valdybai patvirtinti, išskyrus dalis, parengtas ir priimtas Saugumo akreditavimo valdybos pagal 11 straipsnio 4 dalies a ir b punktus;
f)
įgyvendina daugiametes ir metines darbo programas, išskyrus dalis, kurias įgyvendina Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas pagal 11a straipsnio 1 dalies b punktą;
g)
kiekvienam administracinės valdybos posėdžiui parengia metinės darbo programos - ir, prireikus, daugiametės darbo programos - įgyvendinimo pažangos ataskaitą, į kurią be pakeitimų įtraukia Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko parengtą dalį, pagal 11a straipsnio 1 dalies d punktą;
h)
rengia metinę ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas, išskyrus Saugumo akreditavimo valdybos pagal 11 straipsnio 4 dalies c punktą parengtą ir patvirtintą dalį dėl III skyriuje nurodytos veiklos, ir ją teikia tvirtinti administracinei valdybai;
i)
imasi visų reikiamų priemonių, įskaitant vidaus administracinių nurodymų priėmimą ir pranešimų skelbimą, Agentūros veikimui pagal šio reglamento nuostatas užtikrinti;
j)
sudaro Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą pagal 13 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal 14 straipsnį;
k)
užtikrina, kad Agentūra, atsakinga už Galileo saugos priežiūros centro eksploatavimą, galėtų vykdyti nurodymus, numatytus Tarybos bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP (16) ir atlikti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1104/2011/ES 6 straipsnyje nurodytas funkcijas (17);
l)
užtikrina, kad Agentūros valdymo organai, nurodyti šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje, keistųsi atitinkama informacija, visų pirma susijusia su saugumo klausimais;
m)
praneša Komisijai Agentūros nuomonę dėl techninių ir veiklos specifikacijų, reikalingų, kad būtų įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 12 straipsnio 3 dalies d punkte nurodyti sistemos pokyčiai, be kita ko, siekiant apibrėžti pripažinimo ir peržiūros procedūras, ir dėl mokslinių tyrimų, kuriais remiami tie pokyčiai;
n)
aktyviai bendradarbiaudamas su Saugumo akreditavimo valdybos pirmininku parengia Agentūros organizacinę struktūrą klausimams, susijusiems su šio reglamento III skyriuje nurodyta saugumo akreditavimo veikla, ir teikia ją tvirtinti administracinei valdybai;
o)
Agentūros personalo srityje naudojasi 6 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, tiek kiek tie įgaliojimai jam suteikti laikantis jos antros pastraipos;
p)
administracinei valdybai patvirtinus, priima reikalingas priemones, siekiant valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse įsteigti skyrius pagal 4 straipsnio 3 dalį;
q)
užtikrina, kad Saugumo akreditavimo valdybai, 11 straipsnio 11 dalyje nurodytiems organams ir Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui būtų teikiamos sekretoriato paslaugos ir visi jų tinkamam veikimui reikalingi ištekliai;
r)
rengia veiksmų planą, kuriuo užtikrinama su 26 straipsnyje nurodytų vertinimų ir auditų išvadomis ir rekomendacijomis susijusi tolesnė veikla, išskyrus veiksmų plano skyrių, susijusį su III skyriuje nurodyta veikla, ir kas pusmetį teikia Komisijai pažangos ataskaitą, į ją be pakeitimų įtraukdamas Saugumo akreditavimo valdybos parengtą dalį, kuri taip pat teikiama administracinei valdybai informaciniais tikslais;
s)
imasi šių Sąjungos finansinių interesų apsaugos priemonių:
i)
imasi kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla prevencinių priemonių, taip pat taiko veiksmingas kontrolės priemones;
ii)
nustačius pažeidimus, atgauna nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas;
t)
parengia Agentūros kovos su sukčiavimu strategiją, kuri yra proporcinga sukčiavimo keliamai rizikai, atsižvelgiant į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos analizę, ir kuria atsižvelgiama į OLAF tyrimų išvadas ir rekomendacijas, bei teikia ją tvirtinti administracinei valdybai.
2)
įterpiamas šis straipsnis:
„8a straipsnis
Darbo programos ir metinė ataskaita
1. 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoje Agentūros daugiametėje darbo programoje nustatomi veiksmai, kurie Agentūros bus vykdomi per Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnyje nurodytos daugiametės finansinės programos laikotarpį, įskaitant su tarptautiniais ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią komunikaciją. Šioje programoje nustatomas bendras strateginis programavimas, įskaitant tikslus, etapus, numatomus rezultatus ir veiklos rodiklius, ir išteklių programavimas, įskaitant kiekvienai veiklos sričiai skiriamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Joje atsižvelgiama į šio reglamento 26 straipsnyje nurodytų vertinimų ir auditų rezultatus. Informaciniais tikslais į daugiametę darbo programą taip pat įtraukiamas Komisijos Agentūrai pavestų užduočių aprašymas, įskaitant Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas programos valdymo užduotis.
2. Šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta metinė darbo programa grindžiama daugiamete darbo programa. Joje išdėstyti veiksmai, kurie Agentūros bus vykdomi per ateinančius metus, įskaitant su tarptautiniais ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią komunikaciją. Daugiametė darbo programa apima išsamius tikslus ir numatomus rezultatus, įskaitant veiklos rodiklius. Joje aiškiai nurodoma, kurios užduotys buvo įtrauktos, pakeistos ar panaikintos lyginant su ankstesniais finansiniais metais, taip pat veiklos rodiklių ir jų tikslinių verčių pokyčiai. Programoje taip pat nurodomi kiekvienai veiklos sričiai skiriami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Joje informavimo tikslais nurodomos Komisijos Agentūrai pavestos užduotys įgaliojimo susitarimo pagrindu pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalį.
3. Administracinei valdybai patvirtinus, vykdomasis direktorius perduoda daugiametę bei metinę darbo programas Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms ir paskelbia jų santrauką.
4. Šio reglamento 8 straipsnio h punkte nurodytoje metinėje ataskaitoje pateikiama informacija apie:
a)
daugiamečių ir metinių darbo programų įgyvendinimą, įskaitant veiklos rodiklius;
b)
biudžeto įgyvendinimą ir etatų planą;
c)
Agentūros valdymą ir vidaus kontrolės sistemas ir pažangą įgyvendinant projektų valdymo sistemas ir metodus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 11 straipsnio e punkte;
d)
priemones Agentūros aplinkosauginiam veiksmingumui gerinti;
e)
vidaus ir išorės audito išvadas ir tolesnius veiksmus, susijusius su audito rekomendacijomis ir su biudžeto vykdymo patvirtinimo rekomendacija;
f)
vykdomojo direktoriaus patikinimo pareiškimą.
Metinės ataskaitos santrauka skelbiama viešai.“;
3)
9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 16 straipsnio, kai sistemų eksploatavimas gali daryti poveikį Sąjungos ar valstybių narių saugumui, taikomos Bendruosiuose veiksmuose 2004/552/BUSP nustatytos procedūros.“;
4)
10 ir 11 straipsniai pakeičiami taip:
„10 straipsnis
Bendrieji principai
Šiame skyriuje nurodyta Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo veikla vykdoma laikantis šių principų:
a)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma ir sprendimai priimami prisiimant bendrą atsakomybę už Sąjungos ir valstybių narių saugumą;
b)
dedamos pastangos, kad sprendimai būtų priimami bendru sutarimu;
c)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma pasitelkiant rizikos vertinimą ir valdymo metodą, atsižvelgiant į riziką Europos GNSS sistemų saugumui ir poveikį su rizikos švelninimo priemonėmis susijusioms sąnaudoms ar tvarkaraščiui, laikantis tikslo nesumažinti bendro sistemų saugumo lygio;
d)
saugumo akreditavimo sprendimus rengia ir priima specialistai, turintys reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą, bei kurie dirba objektyviai;
e)
dedamos pastangos pasikonsultuoti su visomis saugumo klausimais suinteresuotomis atitinkamomis šalimis;
f)
saugumo akreditavimo veiklą vykdo visi atitinkami suinteresuotieji subjektai, laikydamiesi saugumo akreditavimo strategijos, nedarant poveikio Reglamente (ES) Nr. 1285/2013 apibrėžtoms Europos Komisijos funkcijoms;
g)
saugumo akreditavimo sprendimai, laikantis atitinkamoje saugumo akreditavimo strategijoje nustatyto proceso, grindžiami vietos saugumo akreditavimo sprendimais, kuriuos priima valstybių narių atitinkamos nacionalinės saugumo akreditavimo valdžios įstaigos;
h)
nuolatiniu, skaidriu ir visiškai aiškiu stebėsenos procesu užtikrinama, kad būtų žinoma apie riziką Europos GNSS sistemų saugumui, kad būtų apibrėžtos saugumo priemonės sumažinti tokią riziką iki priimtino lygio atsižvelgiant į Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo poreikius ir siekiant sklandaus programų veikimo, ir kad tos priemonės būtų taikomos laikantis išsamios apsaugos koncepcijos. Turi būti periodiškai atliekamas tokių priemonių efektyvumo vertinimas. Su saugumo rizikos įvertinimu ir valdymu susijusį procesą kaip kartotinį procesą kartu vykdo programų suinteresuotieji subjektai;
i)
saugumo akreditavimo sprendimai priimami visiškai nepriklausomai, t. y. nei nuo Komisijos ir kitų už programų įgyvendinimą bei paslaugų teikimą atsakingų subjektų, nei nuo vykdomojo direktoriaus ir Agentūros administracinės valdybos;
j)
saugumo akreditavimo veikla vykdoma tinkamai atsižvelgiant į atitinkamą Komisijos ir valdžios institucijų, atsakingų už saugumo reikalavimų įgyvendinimą, veiksmų tarpusavio koordinavimo poreikį;
k)
ES įslaptintą informaciją tvarko ir saugo visi suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant Galileo ir EGNOS programas, laikydamiesi pagrindinių principų ir būtiniausių standartų, nustatytų Tarybos ir Komisijos atitinkamose saugumo taisyklėse, susijusiose su ES įslaptintos informacijos apsauga.
11 straipsnis
Saugumo akreditavimo valdyba
1. Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau - Saugumo akreditavimo valdyba) yra įsteigiama šiame straipsnyje nurodytoms užduotims vykdyti.
2. Saugumo akreditavimo valdyba savo veiksmus vykdo nedarydama poveikio Reglamentu (ES) Nr. 1285/2013 Komisijai patikėtai atsakomybei, ypač dėl klausimų, susijusių su saugumu, ir nepažeisdama valstybių narių kompetencijos saugumo akreditavimo srityje.
3. Saugumo akreditavimo valdyba kaip saugumo akreditavimo valdžios institucija Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo atžvilgiu yra atsakinga už:
a)
saugumo akreditavimo strategijos nustatymą ir patvirtinimą, toje strategijoje išdėstant:
i)
veiksmų, būtinų Europos GNSS sistemoms akredituoti ir akreditacijai išlaikyti, mastą ir jų sujungimo su kitomis sistemomis potencialą;
ii)
saugumo akreditavimo procesą, taikomą Europos GNSS sistemoms, ir išsamumo lygį, atitinkantį būtiną užtikrinimo lygį, bei aiškiai nurodydama patvirtinimo sąlygas; tas procesas vykdomas laikantis atitinkamų reikalavimų, pirmiausia nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje;
iii)
su akreditavimo procesu susijusių atitinkamų suinteresuotųjų subjektų funkcijas;
iv)
programų etapus atitinkantį akreditavimo tvarkaraštį, visų pirma susijusį su infrastruktūros išdėstymu, paslaugų teikimu ir vystymu;
v)
tinklams, prijungtiems prie sistemų, ir su pagal Galileo programą įsteigtomis sistemomis sujungtai PVI įrangai taikomus saugumo akreditavimo, kurį turi vykdyti valstybių narių nacionaliniai subjektai, kompetentingi saugumo klausimų srityje, principus;
b)
saugumo akreditavimo sprendimų, pirmiausia dėl palydovų paleidimo, patvirtinimo, dėl leidimo naudoti įvairių konfigūracijų sistemas įvairioms paslaugoms, įskaitant signalo kosmose ir žemesnio lygio paslaugas, ir leidimo naudoti antžemines stotis, priėmimą. Dėl tinklų ir prie pagal Galileo programą įsteigtos sistemos prijungtos PVI įrangos Saugumo akreditavimo valdyba gali priimti tik sprendimus dėl leidimų subjektams kurti ir gaminti PVI imtuvus ar PVI saugumo modulius, atsižvelgdama į nacionalinių subjektų, kompetentingų saugumo klausimų srityje, konsultacijas ir bendrą riziką saugumui;
c)
visų su saugumo akreditavimu susijusių dokumentų nagrinėjimą ir patvirtinimą, išskyrus patvirtinimą tų dokumentų, kuriuos Komisija turi priimti pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnį ir Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnį;
d)
savo kompetencijos srityje konsultacijų Komisijai teikimą jai rengiant teisės aktų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnyje, Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnyje, tekstų projektus, įskaitant dėl saugios eksploatacijos taisyklių (SecOPs) nustatymo, ir pranešimo su galutine išvadų pozicija teikimą;
e)
saugumo rizikos vertinimo, parengto pagal priežiūros procesą, nurodytą 10 straipsnio h punkte, nagrinėjimą ir tvirtinimą, atsižvelgiant į atitiktį dokumentams, nurodytiems šios dalies c punkte, ir dokumentams, parengtiems pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 13 straipsnį ir Sprendimo Nr. 1104/2011/ES 8 straipsnį; bendradarbiavimą su Komisija siekiant nustatyti rizikos mažinimo priemones;
f)
patikrinimą, kaip įgyvendinamos su Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimu susijusios saugumo priemonės, vykdydama saugumo įvertinimus, patikrinimus ar peržiūras arba juos finansuodama pagal šio reglamento 12 straipsnio b punktą;
g)
patvirtintų produktų ir priemonių, kuriais apsisaugoma nuo elektroninio pasiklausymo (TEMPEST), taip pat patvirtintų kriptografijos produktų, naudojamų Europos GNSS sistemų saugumui užtikrinti, tvirtinimą;
h)
Europos GNSS sistemų ir kitų sistemų sujungimo patvirtinimą arba prireikus dalyvavimą bendrai patvirtinant kartu su atitinkamu subjektu, kompetentingu saugumo srityje;
i)
tarimąsi su atitinkama valstybe nare dėl prieigos kontrolės šablono, kaip nurodyta 12 straipsnio c punkte;
j)
Komisijos informavimą apie rizikos įvertinimą remiantis šio straipsnio 11 dalyje nurodytomis rizikos ataskaitomis ir konsultacijų Komisijai dėl su likutine rizika susijusių tvarkymo galimybių konkretaus saugumo akreditavimo sprendimo atveju teikimą;
k)
palaikant glaudžius ryšius su Komisija, talkinimą Tarybai įgyvendinti Bendruosius veiksmus 2004/552/BUSP, jeigu Taryba konkrečiai to paprašo;
l)
konsultacijų, būtinų vykdyti savo užduotis.
4. Saugumo akreditavimo valdyba taip pat:
a)
rengia ir tvirtina tą 8a straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės darbo programos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su tos veiklos įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į daugiametę darbo programą;
b)
rengia ir tvirtina tą 8a straipsnio 2 dalyje nurodytos metinės darbo programos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su tos veiklos įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į metinę darbo programą;
c)
rengia ir tvirtina tą 6 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytos metinės ataskaitos dalį, susijusią su pagal šį skyrių vykdoma Agentūros veikla ir perspektyvomis ir su tos veiklos ir perspektyvų įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į ataskaitą;
d)
priima ir paskelbia savo darbo tvarkos taisykles.
5. Komisija nuolat informuoja Saugumo akreditavimo valdybą apie numatomų Saugumo akreditavimo valdybos sprendimų poveikį tinkamam programų vykdymui ir su likutine rizika susijusių tvarkymo planų įgyvendinimą. Saugumo akreditavimo valdyba atsižvelgia į visas šias Komisijos pateiktas nuomones.
6. Saugumo akreditavimo valdybos sprendimai adresuojami Komisijai.
7. Saugumo akreditavimo valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, vienas Komisijos atstovas ir vienas vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Valstybės narės, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis stengiasi apriboti savo atitinkamų atstovų kaitą saugumo akreditavimo valdyboje. Saugumo akreditavimo valdybos narių kadencijos trukmė - ketveri metai, ji gali būti pratęsiama. EKA atstovas kviečiamas dalyvauti saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Išimties tvarka trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovai taip pat gali būti pakviesti stebėtojų teisėmis dalyvauti šiuose posėdžiuose dėl tiesiogiai su tomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis susijusių klausimų. Toks trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo sąlygos nustatomos 23 straipsnio 1 dalyje nurodytuose susitarimuose ir turi atitikti Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisykles.
8. Saugumo akreditavimo valdyba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dviejų trečdalių visų balso teisę turinčių narių balsų dauguma. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
Saugumo akreditavimo valdyba turi teisę atleisti iš pareigų pirmininką, pirmininko pavaduotoją ar juos abu. Sprendimą šiuo klausimu ji priima dviejų trečdalių narių balsų dauguma.
Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė - dveji metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą. Bet kurio iš asmenų kadencija pasibaigia jam nustojus būti saugumo akreditavimo valdybos nariu.
9. Saugumo akreditavimo valdyba turi galimybę naudotis visais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais, reikalingais tinkamam administracinės paramos funkcijų vykdymui, ir kurie sudarytų jai sąlygas kartu su 11 dalyje nurodytais organais nepriklausomai atlikti savo užduotis, visų pirma tvarkyti bylas, pradėti įgyvendinti saugumo procedūras ir stebėti jų įgyvendinimą bei vykdyti sistemų saugumo auditą, rengti sprendimus ir organizuoti posėdžius. Taip pat ji gali susipažinti su visa jos užduočių vykdymui naudinga informacija, kurią turi Agentūra, nedarant poveikio 10 straipsnio i punkte nurodytiems savarankiškumo ir nepriklausomumo principams.
10. Saugumo akreditavimo valdyba ir jos prižiūrimas Agentūros personalas savo veiklą vykdo tokiu būdu, kad užtikrintų savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos Agentūros veiklos, visų pirma su sistemų eksploatavimu susijusios operacinės veiklos, pagal programos tikslus. To siekiant Agentūroje nustatomas veiksmingas organizacinis personalo, vykdančio veiklą, kuriai taikomas šis skyrius, ir kito Agentūros personalo, organizacinis padalijimas. Saugumo akreditavimo valdyba nedelsiant informuoja vykdomąjį direktorių, administracinę valdybą ir Komisiją apie aplinkybes, dėl kurių galėtų būti varžomas savarankiškumas ir nepriklausomumas. Jeigu Agentūroje problema neišsprendžiama, Komisija išnagrinėja padėtį konsultuodamasi su atitinkamomis šalimis. Remdamasi to nagrinėjimo rezultatais Komisija imasi atitinkamų problemos sprendimo priemonių, kurias Agentūra turi įgyvendinti, ir apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
11. Saugumo akreditavimo valdyba įsteigia jai pavaldžius specialius organus konkretiems klausimams spręsti, kurie vykdo jos nurodymus. Visų pirma, užtikrinant būtiną veiklos tęstinumą, steigiama specialistų grupė, kuri atlieka saugumo analizės apžvalgas ir tyrimus, kad parengtų atitinkamas rizikos ataskaitas, padedančias valdybai rengti sprendimus. Saugumo akreditavimo valdyba gali sudaryti ir panaikinti ekspertų grupes, skirtas prisidėti prie specialistų grupės darbo.
12. Nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai ir Agentūros užduočiai, nurodytai Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, Galileo programos įdiegimo etape bus sudaryta Saugumo akreditavimo valdybos prižiūrima valstybių narių ekspertų grupė, pavedant jai vykdyti Kriptografijos platinimo institucijos (KPI) užduotis, susijusias su ES kriptografinės medžiagos valdymu, visų pirma siekiant:
i)
valdyti skrydžių kodus ir kitus kodus, būtinus sistemos, nustatytos pagal Galileo programą, veikimui;
ii)
vykdyti patikrą, ar yra nustatytos PVI šifravimo raktų apskaitos, saugaus tvarkymo, saugojimo ir paskirstymo procedūros, ir kaip jų laikomasi.
13. Jei, laikantis šio reglamento 10 straipsnyje nurodytų bendrųjų principų, negalima pasiekti bendro susitarimo, Saugumo akreditavimo valdyba priima sprendimus balsų dauguma, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnyje ir nedarant poveikio šio reglamento 9 straipsniui. Komisijos atstovas ir vyriausiojo įgaliotinio atstovas nebalsuoja. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas Saugumo akreditavimo valdybos vardu pasirašo Saugumo akreditavimo valdybos priimtus sprendimus.
14. Komisija nepagrįstai nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie priimtų saugumo akreditavimo sprendimų poveikį sklandžiam programų vykdymui. Jei Komisija mano, kad Saugumo akreditavimo valdybos priimtas sprendimas gali turėti didelę įtaką tinkamam programų įgyvendinimui, pavyzdžiui išlaidų, tvarkaraščio ar veiksmingumo atžvilgiu, ji nedelsdama apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.
15. Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę, kuri turėtų būti pareikšta per vieną mėnesį, Komisija gali patvirtinti tinkamas priemones laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1285/2013.
16. Administracinė valdyba nuolat informuojama apie Saugumo akreditavimo valdybos darbų eigą.
17. Rengiant Saugumo akreditavimo valdybos darbotvarkę atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 27 straipsnyje nurodytą daugiametę darbo programą.“;
5)
įterpiamas šis straipsnis:
„11a straipsnis
Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko užduotys
1. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas atlieka toliau nurodytas užduotis:
a)
valdo saugumo akreditavimo veiklą prižiūrint Saugumo akreditavimo valdybai;
b)
įgyvendina Agentūros daugiamečių ir metinių darbo programų dalies, nurodytos šiame skyriuje, įgyvendinimą, prižiūrint Saugumo akreditavimo valdybai;
c)
bendradarbiauja su vykdomuoju direktoriumi, kad padėtų jam parengti etatų plano projektą, nurodytą 13 straipsnio 3 dalyje, ir Agentūros organizacinę struktūrą;
d)
parengia 8 straipsnio g punkte nurodytą pažangos ataskaitos dalį dėl šiame skyriuje nurodytos operacinės veiklos ir iš anksto pateikia ją Saugumo akreditavimo valdybai ir vykdomajam direktoriui, kad minėtą dalį būtų galima įtraukti į pažangos ataskaitą;
e)
parengia atitinkamai 8 straipsnio h ir r punktuose nurodytos metinės ataskaitos ir veiksmų plano dalį dėl šiame skyriuje nurodytos operacinės veiklos, ir laiku pateikia jas vykdomajam direktoriui;
f)
atstovauja Agentūrai dėl su šiuo skyriumi susijusios veiklos ir sprendimų klausimų;
g)
šiame skyriuje nurodytą veiklą vykdančio Agentūros personalo atžvilgiu naudojasi 6 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam suteikti laikantis 6 straipsnio 3 dalies ketvirtos pastraipos.
2. Dėl šiame skyriuje nurodytos veiklos Europos Parlamentas ir Taryba gali iškviesti į šias institucijas Saugumo akreditavimo valdybos pirmininką pasikeisti nuomonėmis apie Agentūros darbą ir perspektyvas, taip pat apie daugiametę ir metinę darbo programą.“;
6)
12 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:
„b)
leidžia Saugumo akreditavimo valdybos paskirtiems tinkamai įgaliotiems asmenims, suderinus su nacionaliniais subjektais, kompetentingais saugumo klausimų srityje toje valstybėje narėje, ir jiems prižiūrint, susipažinti su bet kokia informacija ir patekti į visas jų jurisdikcijai pagal nacionalinius įstatymus bei kitus teisės aktus priklausančias teritorijas ir (arba) vietas, susijusias su saugumo sistemomis, nediskriminuodamos dėl valstybių narių piliečių pilietybės, įskaitant saugumo audito bei bandymų tikslais, dėl kurių yra priimtas Saugumo akreditavimo valdybos sprendimas, ir 10 straipsnio h punkte nurodyto rizikos valdymo proceso tikslais. Šis auditas ir bandymai vykdomi laikantis šių principų:
i)
pabrėžiama saugumo ir veiksmingo rizikos valdymo tikrinamuose subjektuose svarba;
ii)
turi būti rekomenduojamos atsakomosios priemonės įslaptintos informacijos konfidencialumo praradimo, jos vientisumo ar prieinamumo netekimo konkrečiam poveikiui sušvelninti.“;
7)
13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Vykdomasis direktorius, glaudžiai bendradarbiaudamas su Saugumo akreditavimo valdybos pirmininku dėl III skyriuje nurodytos veiklos, parengia Agentūros išlaidų ir pajamų sąmatos projektą kitiems finansiniams metams aiškiai atskirdamas sąmatos projekto dalis, susijusias su saugumo akreditavimo veikla ir kita Agentūros veikla. Saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas gali parengti pranešimą dėl to projekto, o vykdomasis direktorius pateikia sąmatos projektą bei pranešimą administracinei valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybai kartu su etatų plano projektu.“;
b)
5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
„5. Kiekvienais metais administracinė valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu ir glaudžiai konsultuodamasis su Saugumo akreditavimo valdyba dėl III skyriuje nurodytos veiklos, parengia kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą.
6. Ne vėliau kaip kovo 31 d. administracinė valdyba perduoda Komisijai ir trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi susitarimus pagal 23 straipsnio 1 dalį sąmatą, į kurią įeina etatų plano projektas kartu su laikina metine darbo programa.“;
8)
14 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:
„10. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n metų biudžetą, išskyrus biudžeto vykdymo dalį, kuri yra atitinkamais atvejais Agentūrai patikėta užduotis pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 14 straipsnio 2 dalį ir kuriai taikoma procedūra, numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 164 ir 165 straipsniuose (18).
9)
įterpiamas šis skyrius:
„IVa SKYRIUS
ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
15a straipsnis
Darbuotojai
1. Agentūros įdarbintam personalui taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Sąjungos institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl tų tarnybos nuostatų bei įdarbinimo sąlygų taikymo.
2. Agentūros personalą sudaro Agentūros įdarbinti jos uždaviniams vykdyti reikalingi tarnautojai. Jie turi turėti asmens patikimumo pažymėjimą, atitinkantį informacijos, su kuria jie dirba, slaptumo lygį.
3. Agentūros vidaus taisyklėmis, tiksliau administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėmis, Saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklėmis, Agentūrai taikomomis finansinėmis taisyklėmis, Pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklėmis ir galimybės susipažinti su dokumentais taisyklėmis, užtikrinamas saugumo akreditavimo veiklą vykdančio personalo savarankiškumas ir nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio personalo, kaip nurodyta 10 straipsnio i punkte.
15b straipsnis
Vykdomojo direktoriaus paskyrimas ir kadencija
1. Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip Agentūros laikinasis darbuotojas, laikantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punkto.
2. Vykdomąjį direktorių administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ar darbo patirtį atitinkamose srityse.
Administracinės valdybos pasirinktas kandidatas gali būti kuo greičiau kviečiamas perskaityti pranešimą Europos Parlamente ir atsakyti į Parlamento narių klausimus.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi, Agentūrai atstovauja administracinės valdybos pirmininkas.
Administracinė valdyba priima sprendimą dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
3. Vykdomojo direktoriaus kadencijos trukmė yra penkeri metai. Baigiantis jo kadencijai, Komisija įvertina vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatus, atsižvelgiant į būsimas Agentūros užduotis bei iššūkius.
Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną kartą ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui.
Sprendimas dėl vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo priimamas dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma.
Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, negali po to dalyvauti atrankos, skirtos tam pačiam postui, procedūroje.
Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Prieš pratęsiant vykdomojo direktoriaus kadenciją, jis gali būti pakviestas perskaityti pareiškimą atitinkamuose Europos Parlamento komitetuose ir atsakyti į Parlamento narių klausimus.
4. Administracinė valdyba gali atleisti vykdomąjį direktorių remdamasi Komisijos pasiūlymu arba trečdalio savo narių pasiūlymu, priimdama sprendimą dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
5. Europos Parlamentas ir Taryba gali iškviesti į šias institucijas vykdomąjį direktorių pasikeisti nuomonėmis apie Agentūros darbą ir perspektyvas, taip pat apie daugiametę ir metinę darbo programą. Pasikeičiant tomis nuomonėmis nesvarstomi su saugumo akreditavimo veikla susiję klausimai, nurodyti III skyriuje.
15c straipsnis
Komandiruoti nacionaliniai ekspertai
Agentūra taip pat gali pasitelkti nacionalinius ekspertus. Šie ekspertai turi turėti asmens patikimumo pažymėjimą, atitinkantį informacijos, su kuria jie dirba, slaptumo lygį. Šiems darbuotojams netaikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos.“;
10)
16 ir 17 straipsniai pakeičiami taip:
„16 straipsnis
Sukčiavimo prevencija
1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla be apribojimų Agentūrai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (19). Tuo tikslu Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) (20) atliekamų vidaus tyrimų ir, naudodama to susitarimo priede pateiktą sprendimo pavyzdį, nustato atitinkamas nuostatas, taikomas Agentūros personalui ir deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams.
2. Audito Rūmai turi įgaliojimą kontroliuoti Agentūros finansavimo gavėjus, taip pat rangovus ir subrangovus, kuriems Agentūra skyrė Sąjungos lėšų, pagal pateiktus dokumentus arba atliekant patikrinimus vietoje.
3. OLAF gali atlikti tyrimus dėl finansuojamų subsidijų arba Agentūros paskirtų sutarčių, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (21) nuostatas, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla.
4. Nedarant poveikio šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalims, Agentūros ir trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų sudarytuose bendradarbiavimo susitarimuose, taip pat Agentūros ir trečiųjų šalių sudarytose sutartyse bei susitarimuose dėl dotacijos ir visuose Agentūros priimtuose finansavimo sprendimuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF gali atlikti patikrinimus ir tyrimus pagal atitinkamas jų kompetencijas.
17 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Agentūrai ir jos personalui, kaip nurodyta 15a straipsnyje, taikomas prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtas Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
11)
18 straipsnis išbraukiamas.
12)
22 ir 23 straipsniai pakeičiami taip:
„22 straipsnis
Saugumo taisyklės, susijusios su įslaptintos informacijos ar neskelbtinos informacijos apsauga
1. Agentūra taiko Komisijos saugumo taisykles dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos.
2. Agentūra savo vidaus taisyklėse gali nustatyti neįslaptintos, bet neskelbtinos informacijos tvarkymo nuostatas., inter alia, tai apima nuostatas dėl keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.
22a straipsnis
Interesų konfliktas
1. Administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai, vykdomasis direktorius, ir komandiruoti nacionaliniai ekspertai ir stebėtojai pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir bet kokių tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą, buvimo ar nebuvimo deklaraciją. Tos deklaracijos yra tikslios ir išsamios. Jos parengiamos raštu pradedant tarnybą ir atnaujinamos kasmet. Prireikus jos atnaujinamos, visų pirma jeigu įvyksta svarbių atitinkamų asmenų asmeninių aplinkybių pokyčių.
2. Prieš posėdį, kuriame jie dalyvaus, administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos nariai, vykdomasis direktorius, taip pat komandiruoti nacionaliniai ekspertai, stebėtojai ir išorės ekspertai, dalyvaujantys ad hoc darbo grupėse, pateikia tikslią ir išsamią bet kokių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą sprendžiant darbotvarkės klausimus, buvimo ar nebuvimo deklaraciją, ir susilaiko nuo dalyvavimo aptariant tokius punktus ir dėl jų balsuojant.
3. Administracinė valdyba ir Saugumo akreditavimo valdyba savo darbo tvarkos taisyklėse nustato praktines nuostatas, susijusias su taisykle dėl 1 ir 2 dalyse nurodyto interesų deklaravimo ir su interesų konflikto prevencija ir valdymu.
23 straipsnis
Trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas
1. Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos. Tokio dalyvavimo tvarka ir sąlygos nustatomos Europos Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos susitarime, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos tvarkos.
2. Remiantis tokių susitarimų atitinkamomis nuostatomis, parengiama konkreti tvarka, pagal kurią šalių ar tarptautinių organizacijų dalyvavimo Agentūros darbe tvarka, įskaitant tvarką, susijusią su jų dalyvavimu Agentūros iniciatyvose, finansinėse išmokose ir personalu.
23a straipsnis
Su valstybėmis narėmis bendrai vykdomi viešieji pirkimai
Kad atliktų savo užduotis, Agentūra turi teisę su valstybėmis narėmis bendrai skirti sutartis, laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012. (22)
13)
26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Persvarstymas, vertinimas ir auditas
1. Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d., o vėliau - kas penkerius metus Komisija vertina Agentūrą, visų pirma apimantį jos veiklos poveikį, veiksmingumą, tinkamą veikimą, darbo metodus, poreikius ir jai skirtų išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą nagrinėjama ir galimybė pakeisti Agentūros užduočių apimtį ar pobūdį, ir tokio pakeitimo finansinis poveikis. Vertinant nagrinėjama, kaip Agentūra taiko savo politiką dėl interesų konfliktų, taip pat atsižvelgiama į aplinkybes, dėl kurių galėjo būti suvaržytas Saugumo akreditavimo valdybos nepriklausomumas ir savarankiškumas.
2. Komisija pateikia ataskaitą dėl vertinimo ir jo išvadų Europos Parlamentui, Tarybai, Agentūros administracinei valdybai ir Saugumo akreditavimo valdybai. Vertinimo rezultatai skelbiami viešai.
3. Kas antrame vertinime, atsižvelgiant į Agentūros tikslus ir užduotis, nagrinėjamas jos balansas. Jeigu Komisija mano, kad atsižvelgiant į Agentūrai iškeltus tikslus ir užduotis, Agentūros egzistavimas nebepateisinamas, prireikus ji gali pasiūlyti šį reglamentą panaikinti.
4. Agentūros darbo rezultatų išorės auditas gali būti vykdomas administracinės valdybos arba Komisijos prašymu.“
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir yra tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimtas Strasbūre 2014 m. balandžio 16 d.


Input:
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) 2015/211 DE LA COMISIÓN
de 10 de febrero de 2015
por el que se establecen valores de importación a tanto alzado para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 1308/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 17 de diciembre de 2013, por el que se crea la organización común de mercados de los productos agrarios y por el que se derogan los Reglamentos (CEE) no 922/72, (CEE) no 234/79, (CE) no 1037/2001 y (CE) no 1234/2007 (1),
Visto el Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011 de la Comisión, de 7 de junio de 2011, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1234/2007 del Consejo en los sectores de las frutas y hortalizas y de las frutas y hortalizas transformadas (2), y, en particular, su artículo 136, apartado 1,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores de importación a tanto alzado de terceros países correspondientes a los productos y períodos que figuran en el anexo XVI, parte A, de dicho Reglamento.
(2)
De acuerdo con el artículo 136, apartado 1, del Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011, el valor de importación a tanto alzado se calcula cada día hábil teniendo en cuenta datos que varían diariamente. Por lo tanto, el presente Reglamento debe entrar en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
En el anexo del presente Reglamento quedan fijados los valores de importación a tanto alzado a que se refiere el artículo 136 del Reglamento de Ejecución (UE) no 543/2011.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 10 de febrero de 2015.


Input:
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/407
оd 11. ožujka 2015.
o odobrenju propan-2-ola kao postojeće aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrste proizvoda 1, 2 i 4
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na tržište i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 89. stavak 1. treći podstavak,
budući da:
(1)
Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1062/2014 (2) utvrđuje se popis aktivnih tvari koje treba ocijeniti s ciljem njihova mogućeg odobrenja za uporabu u biocidnim proizvodima ili njihova uključivanja u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012. Na tom se popisu nalazi i propan-2-ol.
(2)
Propan-2-ol je ocijenjen u skladu s člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 1, dezinfekcijska sredstva za osobnu higijenu ljudi, vrstu proizvoda 2, dezinfekcijska sredstva i algacidi koji nisu namijenjeni za izravnu upotrebu na ljudima ili životinjama, i vrstu proizvoda 4, dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje, kako je utvrđeno u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.
(3)
Njemačka je određena kao nadležno ocjenjivačko tijelo te je 5. studenoga 2012. Komisiji podnijela izvješća o ocjeni, zajedno sa svojim preporukama, u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 1451/2007 (3).
(4)
Mišljenje Europske agencije za kemikalije je 18. lipnja 2014. sastavio Odbor za biocidne proizvode, uzimajući pritom u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.
(5)
U skladu s tim mišljenjima može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju u vrstama proizvoda 1, 2 i 4 te sadržavaju propan-2-ol ispuniti zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), pod uvjetom da se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na njegovu uporabu.
(6)
Primjereno je stoga odobriti propan-2-ol za uporabu u biocidnim proizvodima za vrste proizvoda 1, 2 i 4 podložno zadovoljenju određenih specifikacija i uvjeta.
(7)
S obzirom na to da se ocjene nisu odnosile na nanomaterijale, odobrenja ne bi trebala obuhvaćati takve materijale, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012.
(8)
Za uporabu u vrsti proizvoda 4, ocjena se nije odnosila na ugradnju biocidnih proizvoda koji sadrže propan-2-ol u materijale i predmete koji, izravno ili neizravno, dolaze u dodir s hranom u smislu članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Možda će se za takve materijale trebati odrediti specifična ograničenja migracije u hranu, kako je navedeno u članku 5. stavku 1. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1935/2004. Stoga ovo odobrenje ne obuhvaća takvu uporabu osim ako je Komisija odredila ograničenja ili je prema toj Uredbi određeno da takva ograničenja nisu potrebna.
(9)
Prije odobrenja aktivne tvari potrebno je zainteresiranim stranama omogućiti primjereno razdoblje za donošenje pripremnih mjera potrebnih za ispunjenje novih zahtjeva.
(10)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Propan-2-ol se odobrava kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima za vrste proizvoda 1, 2 i 4, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2015.


Input:
DECYZJA RADY
z dnia 10 grudnia 2013 r.
w sprawie zmiany regulaminu wewnętrznego Rady
(2013/746/UE)
RADA UNII EUROPEJSKIEJ,
uwzględniając Traktat o Unii Europejskiej,
uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
uwzględniając art. 2 ust. 2 załącznika III do regulaminu wewnętrznego Rady (1),
a także mając na uwadze, co następuje:
(1)
Art. 3 ust. 3 akapity pierwszy i czwarty Protokołu (nr 36) w sprawie postanowień przejściowych, załączonego do Traktatu o Unii Europejskiej i do Traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej, stanowi, że - do dnia 31 października 2014 r. - jeżeli akt ma zostać przyjęty przez Radę większością kwalifikowaną i jeżeli członek Rady tego zażąda, należy sprawdzić, czy państwa członkowskie stanowiące tę większość kwalifikowaną reprezentują co najmniej 62 % ogółu ludności Unii.
(2)
Wspomnianą wartość procentową oblicza się na podstawie danych liczbowych dotyczących liczby ludności podanych w art. 1 załącznika III do regulaminu wewnętrznego Rady (zwanego dalej „regulaminem wewnętrznym”).
(3)
Art. 2 ust. 2 załącznika III do regulaminu wewnętrznego stanowi, że ze skutkiem od dnia 1 stycznia każdego roku Rada musi dostosować, zgodnie z danymi, którymi dysponuje Urząd Statystyczny Unii Europejskiej w dniu 30 września poprzedniego roku, dane liczbowe określone w art. 1 tego załącznika.
(4)
Należy zatem dostosować regulamin wewnętrzny na okres od dnia 1 stycznia 2014 r. do dnia 31 października 2014 r.,
PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
Artykuł 1
Art. 1 załącznika III do regulaminu wewnętrznego otrzymuje brzmienie:
„Artykuł 1
Do celów stosowania art. 16 ust. 5 TUE oraz art. 3 ust. 3 i 4 Protokołu (nr 36) w sprawie postanowień przejściowych, całkowita liczba ludności każdego z państw członkowskich na okres od dnia 1 stycznia 2014 r. do dnia 31 października 2014 r. wynosi:
Państwo członkowskie
Liczba ludności
(w tys.)
Niemcy
80 523,7
Francja
65 633,2
Zjednoczone Królestwo
63 730,1
Włochy
59 685,2
Hiszpania
46 704,3
Polska
38 533,3
Rumunia
20 057,5
Niderlandy
16 779,6
Belgia
11 161,6
Grecja
11 062,5
Republika Czeska
10 516,1
Portugalia
10 487,3
Węgry
9 908,8
Szwecja
9 555,9
Austria
8 451,9
Bułgaria
7 284,6
Dania
5 602,6
Finlandia
5 426,7
Słowacja
5 410,8
Irlandia
4 591,1
Chorwacja
4 262,1
Litwa
2 971,9
Słowenia
2 058,8
Łotwa
2 023,8
Estonia
1 324,8
Cypr
865,9
Luksemburg
537,0
Malta
421,4
Ogółem
505 572,5
Próg (62 %)
313 455,0”.
Artykuł 2
Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem jej opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Niniejszą decyzję stosuje się od dnia 1 stycznia 2014 r.
Sporządzono w Brukseli dnia 10 grudnia 2013 r.


Input:
A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2013. november 7.)
a makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeinek negyedik alkalommal frissített jegyzéke elfogadásáról
(az értesítés a C(2013) 7340. számú dokumentummal történt)
(2013/734/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,
mivel:
(1)
A 92/43/EGK irányelv 1. cikke c) pontjának iii. alpontjában említett makronéziai bioföldrajzi régió az irányelv 20. cikke alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: az Élőhelyvédelmi Bizottság) által 2005. április 20-án elfogadott biogeográfiai térképnek megfelelően magában foglalja az Atlanti óceánban fekvő Azori-szigeteket, Madeirát (Portugália) és Kanári-szigeteket (Spanyolország).
(2)
A Natura 2000 hálózat kialakítására irányuló, 1995-ben elindított folyamat keretében tovább kell lépni a gyakorlati megvalósítás terén, hiszen ez a hálózat nélkülözhetetlen az Unión belüli biológiai sokféleség védelméhez.
(3)
A makronéziai biogeográfiai régió közösségi jelentőségű természeti területeinek a 92/43/EGK irányelv szerinti alapjegyzékét, valamint három alkalommal frissített jegyzékét a 2002/11/EK (2), a 2008/95/EK (3) és a 2009/1001/EU (4) bizottsági határozat, valamint a 2013/25/EU (5) végrehajtási határozat állapította meg. A 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (4) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése alapján az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legfeljebb hat éven belül különleges természetvédelmi területté kell nyilvánítaniuk a makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeinek jegyzékében szereplő területeket, valamint meg kell határozniuk a természetvédelmi prioritásokat és a szükséges természetvédelmi intézkedéseket.
(4)
A Natura 2000 hálózat folyamatos kiigazításának keretében a közösségi jelentőségű természeti területek jegyzékei rendszeresen felülvizsgálatra kerülnek. Ezért szükség van a makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzék frissítésére.
(5)
A makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzék frissítése egyrészt azért indokolt, mert a tagállamok 2011 óta újabb területeket javasoltak felvételre a makronéziai bioföldrajzi régiónak a 92/43/EGK irányelv 1. cikke értelmében közösségi jelentőségűnek számító természeti területei közé. Ezen újabb területek tekintetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb az e határozat elfogadását követő hat éven belül eleget kell tenni a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (4) bekezdéséből és 6. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeknek.
(6)
A makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó jegyzék frissítésére másrészt azért van szükség, hogy a lista tükrözze mindazokat a változásokat, amelyek az uniós alapjegyzék, illetve a korábbi három alkalommal frissített uniós jegyzékek elfogadása óta a területekkel kapcsolatban a tagállamok által közölt információkban bekövetkeztek. A makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeinek frissített jegyzéke ebből a szempontból a makronéziai biogeográfiai régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó alapjegyzék konszolidált változatának tekinthető. Fontos hangsúlyozni, hogy a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének (4) bekezdéséből és 6. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeket az e határozatban említett összes terület tekintetében a lehető leghamarabb, de legkésőbb azon jegyzék elfogadását követő hat éven belül teljesíteni kell, amely az adott közösségi jelentőségű területet először tartalmazza.
(7)
A makronéziai bioföldrajzi régióban található, a 92/43/EGK irányelv 1. cikke értelmében közösségi jelentőségűnek minősíthető természeti területek javasolt jegyzékeit a tagállamok 1997 novembere és 2012 októbere között juttatták el az irányelv 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottsághoz.
(8)
A felvételre javasolt területek jegyzéke mellett a tagállami hatóságok területspecifikus információkat is megadtak. 2012 óta ezek az információk a Natura 2000 területek adatszolgáltatási űrlapjáról szóló, 2011. július 11-i 2011/484/EU bizottsági végrehajtási határozatban (6) előírt formátumban érkeznek a Bizottsághoz.
(9)
Ezen információk között szerepelnek a területnek az érintett tagállam által rendelkezésre bocsátott térképe, a terület neve, elhelyezkedése és kiterjedése, valamint a 92/43/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott szempontok alkalmazásával kapott adatok.
(10)
A Bizottság által az érintett tagállammal egyetértésben összeállított jegyzéktervezet alapján, amely az elsődleges fontosságú természetes élőhelytípusoknak és veszélyeztetett fajoknak otthont adó területeket is megjelöli, el kell fogadni a makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területként kiválasztott területeinek frissített jegyzékét.
(11)
A 92/43/EGK irányelv 11. cikke értelmében folytatott felügyelet eredményeképpen a természetes élőhelytípusok és a fajok előfordulására és elterjedésére vonatkozó ismeretek állandóan bővülnek. Ennek megfelelően a területek uniós szintű értékelésére és kiválasztására az aktuálisan rendelkezésre álló legpontosabb információk alapján került sor.
(12)
Egyes élőhelytípusok és fajok tekintetében egyes tagállamok nem javasoltak a 92/43/EGK irányelv követelményeinek megfelelő elegendő területet. Ezért ezekre az élőhelytípusokra és fajokra nézve a Natura 2000 hálózat nem tekinthető teljesnek. Figyelembe véve az információk késedelmes benyújtását és a tagállamokkal való megegyezés elhúzódását, indokolt elfogadni a területek frissített jegyzékét, amelyet azonban a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének rendelkezéseivel összhangban felül kell majd vizsgálni.
(13)
Mivel a 92/43/EGK irányelv I. mellékletében szereplő egyes természetes élőhelytípusok és II. mellékletében szereplő egyes fajok előfordulására és elterjedésére vonatkozóan hézagosak az ismeretek, nem lehet eldönteni, hogy a hálózat így teljes-e. A jegyzéket ezért szükség esetén felül kell vizsgálni a 92/43/EGK irányelv 4. cikkének megfelelően.
(14)
Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében a 2013/25/EU végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.
(15)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élőhelyvédelmi Bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 92/43/EGK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a makronéziai bioföldrajzi régió közösségi jelentőségű természeti területeinek negyedik alkalommal frissített jegyzéke e határozat mellékletében található.
2. cikk
A 2013/25/EU végrehajtási határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2013. november 7-én.


Input:
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 937/2012
(2012. gada 12. oktobris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1122/2009 un Regulu (ES) Nr. 65/2011 attiecībā uz metodi, ar kuru nosaka procentu likmes, kas piemērojamas nepamatotiem maksājumiem, kuri atgūstami no saņēmējiem, kas saņēmuši maksājumus saskaņā ar tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 73/2009, atbalstu lauku attīstībai atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 un atbalstu vīna nozarei atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 51. panta 4. punktu, 74. panta 4. punktu un 91. pantu,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienoto TKO regulu”) (2), un jo īpaši tās 85.x un 103.za pantu saistībā ar tās 4. pantu,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (3), un jo īpaši tās 142. panta c) un o) punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1122/2009, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (4), 80. panta 2. punkts un Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulas (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (5), 5. panta 2. punkts paredz metodi piemērojamās procentu likmes noteikšanai attiecībā uz nepamatotiem maksājumiem, kas atgūstami no minētajās regulās noteiktā atbalsta saņēmējiem.
(2)
Procentu likme ir piemērojama par laikposmu no atmaksas saistību rašanās līdz atmaksājamās summas faktiskajai atmaksai vai atskaitīšanai. Tāpēc valstu iestādēm gandrīz visos maksājumu atgūšanas gadījumos ir pienākums iekasēt procentus, sagatavojot atsevišķu iekasēšanas rīkojumu, kad kļuvis zināms apritējušais laiks.
(3)
Procedūras vienkāršošanas un administratīvās efektivitātes uzlabošanas labad procenti būtu jāpiemēro tikai pēc samērīga debitoram noteikta atmaksas termiņa, kas norādīts iekasēšanas rīkojumā.
(4)
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1122/2009 un (ES) Nr. 65/2011.
(5)
Juridiskās noteiktības labad būtu jānorāda, ka šajā regulā paredzētie pasākumi ir piemērojami iekasēšanas rīkojumiem, kas izdoti no 2012. gada 16. oktobra.
(6)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku attīstības komitejas, Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas un Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījums Regulā (EK) Nr. 1122/2009
Regulas (EK) Nr. 1122/2009 80. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“2. Procentus aprēķina par laikposmu no lauksaimniekam noteiktā atmaksas termiņa, kas norādīts iekasēšanas rīkojumā un kas nedrīkst pārsniegt 60 dienas, līdz atmaksas vai atskaitījuma veikšanas dienai.”
2. pants
Grozījums Regulā (ES) Nr. 65/2011
Regulas (ES) Nr. 65/2011 5. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“2. Procentus aprēķina par laikposmu no saņēmējam noteiktā atmaksas termiņa, kas norādīts iekasēšanas rīkojumā un kas nedrīkst pārsniegt 60 dienas, līdz atmaksas vai atskaitījuma veikšanas dienai.”
3. pants
Spēkā stāšanās un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tā ir piemērojama iekasēšanas rīkojumiem, kas izdoti no 2012. gada 16. oktobra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 12. oktobrī


Input:
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 794/2014
z dne 22. julija 2014
o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
(2)
Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 22. julija 2014