Input:
DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2116
оd 23. studenoga 2015.
o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu benzizotiazolinona
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,
budući da:
(1)
Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih razvrstanih kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ.
(2)
Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom.
(3)
Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama.
(4)
1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (1,2-benzizotiazolin-3-on, (BIT), CAS broj 2634-33-5) upotrebljava se kao konzervans u igračkama na bazi vode (3), uključujući boje za hobije i boje za bojanje rukama (4), kako je vidljivo iz rezultata istraživanja tržišta koje je uključivalo gospodarske subjekte i trgovinska udruženja, predstavnike potrošača i centre za alergologiju te iz rezultata pretraga na internetu i posjeta trgovinama (5).
(5)
Rasprave o BIT-u podskupina „Kemikalije” temeljila je na povezanom mišljenju Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS), napominjući da je BIT dobro dokumentirani kontaktni alergen (6). Iako se u mišljenju smatra da BIT izaziva samo umjerenu preosjetljivost te da je slabije snage od drugih kozmetičkih konzervansa na tržištu (7), zaključuje se da su izotiazolinoni važni kontaktni alergeni za potrošače u Europi (8). Nije dopuštena upotreba BIT-a u kozmetici (9).
(6)
BIT je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstan kao tvar koja izaziva preosjetljivost kože. Direktivom 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena posebna granična vrijednost za BIT niti je utvrđena opća granična vrijednost za tvari koje izazivaju preosjetljivost.
(7)
S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” utvrdila je da se BIT ne bi trebao upotrebljavati u igračkama. U skladu s europskom normom EN 71-9:2005+A1:2007, tvari koje se ne smiju upotrebljavati trebalo bi ograničiti na granicu kvantifikacije (LOQ) odgovarajuće ispitne metode (10). Stoga je podskupina „Kemikalije” na svojem sastanku 26. ožujka 2014. preporučila da se BIT u igračkama ograniči na pripadajuću granicu kvantifikacije, odnosno na najvišu koncentraciju od 5 mg/kg. Upotreba BIT-a nije regulirana za materijale koji dolaze u dodir s hranom.
(8)
S obzirom na navedeno, Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ potrebno je izmijeniti tako da uključuje graničnu vrijednost sadržaja za BIT u igračkama.
(9)
Graničnu vrijednost sadržaja utvrđenu ovom Direktivom trebalo bi preispitati najkasnije pet godina nakon datuma od kojeg države članice trebaju primjenjivati ovu Direktivu.
(10)
Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ,
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Dodatku C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ dodaje se sljedeći unos:
Tvar
CAS br.
Granična vrijednost
„1,2-benzizotiazol-3(2H)-on
2634-33-5
5 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima igračaka na bazi vode, u skladu s metodama utvrđenima u EN 71-10:2005 i EN 71-11:2005.”
Članak 2.
1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 24. svibnja 2017. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
One primjenjuju te odredbe od 24. svibnja 2017.
Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.


Input:
32013R0430
L 129/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 430/2013
od 13. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i prekidu postupka u vezi s Indonezijom
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija („Komisija”) uvela je 15. studenoga 2012. Uredbom (EU) br. 1071/2012 (2) („Privremena uredba”) privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3) objavljene 16. veljače 2012. nakon pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje pribora za cijevi s navojem od temperiranog željeza („temperirani pribor s navojem”) u Uniji.
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(6)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da proizvod koji ona uvozi ne bi trebao biti dio dotičnog proizvoda jer taj proizvod ima određene tehničke posebnosti. Taj temperirani pribor ima stožaste navoje, za razliku od usporednih navoja na ostalom uvezenom temperiranom priboru.
(7)
Međutim, ispitni postupak pokazao je da, osim tih tehničkih obilježja, taj pribor sa stožastim navojima ima jednaka fizička i tehnička svojstva kao ostali uvezeni temperirani pribor. Nadalje, što se tiče upotrebe, ispitni postupak pokazao je da se pribor sa stožastim navojima koristi na sličan način kao ostali uvezeni temperirani pribor. Zaista, u jednoj državi članici gdje se koriste obje vrste, utvrđeno je da su one međusobno zamjenjive. Zahtjev je stoga odbačen.
(8)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da se pribor od bijelog temperiranog lijeva može prodavati po cijeloj Uniji, dok se pribor od crnog temperiranog lijeva može prodavati samo u Irskoj, na Cipru, na Malti i u Ujedinjenoj Kraljevini. Stoga, navodno, pribor od crnog i pribor od bijelog temperiranog lijeva na tržištu Unije ne konkuriraju u potpunosti.
(9)
Međutim, ispitni postupak pokazao je da većina uvoza pribora od crnog temperiranog lijeva podrijetlom iz dotičnih zemalja odlazi u kontinentalne europske zemlje poput Njemačke, Italije, Poljske ili Španjolske. Stoga se zaključuje da navoji od crnog i bijelog temperiranog lijeva u potpunosti konkuriraju na tržištu Unije, a ne samo u ograničenom broju država članica.
(10)
Jedan je uvoznik ponovio svoju tvrdnju da tijela kompresijskog pribora ne bi trebala biti obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Taj uvoznik je tvrdio da tijela kompresijskog pribora imaju drugačiju namjenu i priložio odgovarajuće dokaze koji pokazuju da je navoje na tijelima kompresijskog pribora lako razlikovati od navoja na standardnom priboru jer su izrađeni prema drukčijem standardu ISO (4). Nakon razmatranja dostavljenih dokaza zaključeno je da bi u skladu s njima trebalo ograničiti opseg proizvoda.
(11)
Druge dvije zainteresirane stranke zahtijevale su da se iz opsega proizvoda isključi pribor za električne cijevi od temperiranog željeza i, posebno, kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza koji su ključni element svih električnih cijevi i instalacijskog pribora za električne cijevi. Tvrdili su da takvi spojni ormarići imaju drukčiju namjenu (tj. smještaj i zaštitu sustava električnih žica, za razliku od osiguravanja protoka plina ili tekućine bez curenja što je namjena standardnog pribora koji se ispituje u ovom postupku). Lako ih je razlikovati i od drugog pribora (umjesto da budu potpuno nepropusni za tekućinu i plin, imaju lako otvorive poklopce kako bi pri sastavljanju u sustav nakon uvoza omogućili jednostavan pristup kabelima). Nakon pažljivog razmatranja tih tvrdnji, zaključeno je da bi kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca trebalo isključiti iz opsega proizvoda.
(12)
U pogledu gore navedenog, smatralo se prikladnim revidirati definiciju opsega proizvoda utvrđenu u Privremenoj uredbi. Stoga se dotični proizvod konačno definira kao lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.
(13)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 21. i 23. do 28. Privremene uredbe.
C. ODABIR UZORAKA
(14)
Nakon privremene objave nisu primljeni nikakvi komentari u vezi s odabirom uzoraka proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika. Slijedom toga, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 29. do 31. Privremene uredbe.
D. DAMPING
1. Narodna Republika Kina
1.1 Tretman tržišnoga gospodarstva i individualni tretman
(15)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu nalaza tretmana tržišnoga gospodarstva i individualnog tretmana, potvrđuju se uvodne izjave 32. do 46. Privremene uredbe.
1.2 Analogna zemlja
(16)
U izostanku komentara o odabiru analogne zemlje, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 47. do 53. Privremene uredbe.
1.3 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena, usporedba
(17)
Jedan kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi uobičajenu vrijednost trebalo izračunati na temelju domaće prodaje jedinog proizvođača koji surađuje iz analogne zemlje, čak i ako nije izvršena u reprezentativnim količinama kako je određeno u članku 2. stavku 2. Osnovne uredbe. Ta se tvrdnja može prihvatiti u slučaju analogne zemlje. U skladu s tim, domaća prodaja koju je u uobičajenom tijeku trgovine izvršio jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje korištena je za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(18)
Isti taj kineski proizvođač izvoznik tvrdio je da bi dampinšku maržu trebalo utvrditi na temelju cjelokupne izvozne prodaje, a ne samo za vrste proizvoda izravno usporedive s vrstama koje proizvođač iz analogne zemlje prodaje na svojem domaćem tržištu. Ta je tvrdnja prihvaćena. Za te vrste proizvoda koje nisu izravno usporedive, uobičajena vrijednost temeljila se na aritmetičkom prosjeku uobičajene vrijednosti njima odgovarajućih vrsta proizvoda, koji je prilagođen tržišnom vrijednosti razlika u fizičkim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe.
(19)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 54., od 59. do 61. i od 64. do 67. Privremene uredbe.
1.4 Dampinške marže
(20)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(21)
Na temelju toga, konačne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe. U skladu s tim, ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(23)
Na temelju toga, dampinška marža za trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu uključena u uzorak utvrđena je na 41,1 %.
(24)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s obujmom kineskog izvoza, kako je utvrđeno dolje u uvodnoj izjavi 51.
(25)
S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. Stoga je preostala dampinška marža postavljena na razinu trgovačkog društva u uzorku koje ima najvišu dampinšku maržu.
(26)
Na temelju toga, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostala trgovačka društva koja surađuju
41,1
Sva ostala trgovačka društva
57,8
2. Indonezija
2.1 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba
(27)
U izostanku bilo kakvih komentara u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 87. i 91. Privremene uredbe u vezi s Indonezijom.
2.2 Dampinške marže
(28)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.
(29)
Na temelju toga, konačne dampinške marže za indonezijska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Sva ostala trgovačka društva
11,0
3. Tajland
3.1 Uobičajena vrijednost, izvozna cijena i usporedba
(30)
Nisu primljeni nikakvi komentari koji bi doveli do ikakvih promjena u primijenjenoj metodologiji ili izračunu stvarnog dampinga provedenog u vezi s Tajlandom.
(31)
U skladu s tim potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 75. do 88. Privremene uredbe u vezi s uobičajenom vrijednosti, izvoznom cijenom i usporedbom za Tajland.
3.2 Dampinške marže
(32)
Rezultat revizije i podešavanja izračuna dampinga bila je nešto niža marža od 15,5 % za jednog od tajlandskih proizvođača izvoznika. Dampinška marža za drugog proizvođača izvoznika koji surađuje konačno se potvrđuje na privremenoj razini.
(33)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dvaju tajlandskih trgovačkih društava koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.
(34)
Na temelju toga, konačne dampinške marže za tajlandska trgovačka društva izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Sva ostala trgovačka društva
50,7
E. ŠTETA
1. Proizvodnja u Uniji
(35)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu proizvodnje Unije, potvrđuje se uvodna izjava 94. Privremene uredbe. Dodaje se da su tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodila još tri proizvođača iz Unije koja su prekinula proizvodnju između 2008. i 2009., i još jedan proizvođač koji je prekinuo proizvodnju pred kraj razmatranog razdoblja.
2. Definicija industrije Unije
(36)
Zainteresirane stranke tvrdile su da obje skupine proizvođača Unije u uzorku uvoze dotični proizvod, zbog čega se ne bi trebale smatrati dijelom industrije Unije prema članku 4. stavku 1. točki (a).
(37)
U tom pogledu, utvrđeno je da obje skupine proizvođača iz Unije u uzorku zaista uvoze dotični proizvod. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz koji potvrđuje da neki proizvođač iz Unije uvozi dotični proizvod ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, a kao drugo, za svakog proizvođača iz Unije taj je uvoz bio neznatan u usporedbi s ukupnom proizvodnjom i prodajom tih skupina trgovačkih društava. Stoga se potvrđuje da se obje te skupine trgovačkih društava smatraju dijelom industrije Unije.
(38)
Osim toga, jedna zainteresirana stranka tvrdila je da jednog proizvođača iz Unije ne bi trebalo smatrati dijelom industrije Unije jer je taj proizvođač navodno povezan s jednim uvoznikom dotičnog proizvoda. Međutim, kao prvo, trebalo bi napomenuti da nalaz o odnosu/povezanosti nekog proizvođača iz Unije s uvoznikom ne vodi do automatskog isključenja tog proizvođača iz industrije Unije, i, kao drugo, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, ako uopće postoji, ispunjava kriterije članka 4. stavka 2. Osnovne uredbe. Nadalje, količine koje uvozi navodno povezani uvoznik čine samo mali udio količina koje proizvodi i prodaje navodno povezani proizvođač iz Unije. Stoga, čak i kad bi se utvrdilo da postoji odnos/povezanost tog proizvođača iz Unije s uvoznikom, taj proizvođač iz Unije i dalje bi se smatrao dijelom industrije Unije.
(39)
U pogledu definicije industrije Unije za potrebe ocjene štete, smatra se da svi proizvođači iz unije koji za vrijeme razmatranog razdoblja proizvode istovjetni proizvod čine industriju Unije, i stoga će se dalje u tekstu nazivati „industrija Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
3. Potrošnja u Uniji
(40)
Jedna zainteresirana stranka komentirala je činjenicu da je tijekom cijelog razmatranog razdoblja proizvodnja industrije Unije bila veća od prodaje. Istodobno je prijavljeno smanjenje zaliha, što nije uvjerljivo jer bi se, ako je proizvodnja veća od prodaje, zalihe trebale povećavati.
(41)
U tom pogledu se napominje da je, iako su u privremenoj fazi izvješća o proizvodnji i zalihama bila točna, došlo do pogreške u izvješćima o prodaji u Uniji industrije Unije i dio obujma prodaje proizvođača iz Unije koji nisu u uzorku nije u potpunosti uzet u obzir. To je ispravljeno te je u skladu s tim trebalo revidirati potrošnju u Uniji i tržišne udjele na tržištu Unije. Zbog prekida proizvodnje triju proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja, što je navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, revizija u vezi s potrošnjom u Uniji ima značajniji učinak u početku razmatranog razdoblja.
(42)
Potrošnja Unije drastično se smanjila za 28 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 7 postotnih bodova na razinu 21 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.
Potrošnja Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja u Uniji
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4. Uvoz iz dotičnih zemalja
4.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(43)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, konačno se potvrđuje da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a.
(44)
U pogledu gore navedenog, konačno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz NRK-a i Tajlanda.
(45)
U pogledu kumulativne ocjene uvoza iz NRK-a i Tajlanda za potrebe analize štete i uzročnosti, zainteresirane stranke tvrdile su da tajlandski uvoz ne bi trebalo kumulativno ocjenjivati s kineskim uvozom iz više razloga.
(46)
Kao prvo, tvrdilo se da je obujam prodaje tajlandskog uvoza znatno manji od kineskog uvoza, i da se obujam tajlandskog uvoza smanjuje u apsolutnom smislu. Međutim, količina tajlandskog uvoza nije zanemariva, i stoga je dovoljna da bi kumulacija bila opravdana. Osim toga, iako se tajlandski uvoz smanjuje u apsolutnom smislu kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 51., dobio je 19 % tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja, kako je pokazano niže u tablici u uvodnoj izjavi 52.
(47)
Što se tiče cijena, tvrdilo se da se tajlandski uvoz prodaje po cijenama koje su u prosjeku više od cijena kineskog uvoza. Iako je to točno, tajlandski uvoz i dalje značajno snižava cijene industrije Unije. Nadalje, razlika u cijeni tajlandskog i kineskog uvoza stalno se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja sa 698 EUR/tona 2008. na 472 EUR/ton tijekom RIP-a, kako je pokazano u tablici u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe.
(48)
U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 98. do 105. Privremene uredbe.
4.2. Obujam, tržišni udio i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, cijene tog uvoza i sniženje cijena
(49)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da je obujam uvoza za NRK naveden u uvodnoj izjavi Privremene uredbe previsok, jer odgovarajuća oznaka KN uključuje sve vrste lijevanog pribora za cijevi, a ne samo pribor s navojem.
(50)
U tom pogledu, napominje se da se nije smatralo da je čitava količina prijavljena pod tom oznakom KN pribor s navojem. Obujam prijavljen u Privremenoj uredbi već je bio ispravljen naniže, prema podacima koje su dostavile državna carinska tijela. Taj obujam bio je u skladu s podacima iz pritužbe. Zainteresirane stranke imale su dovoljno vremena za podnošenje komentara u vezi s tim. Međutim, nijedna zainteresirana stranka nije dostavila nikakve podatke po tom pitanju ni prije objave Privremene uredbe, niti unutar vremenskog roka odobrenog za dostavu komentara na Privremenu uredbu. Kineska trgovačka komora dostavila je neke količinske podatke u vezi s navodnom točnom razinom kineskog uvoza vrlo kasno u tijeku postupka, gotovo dva mjeseca nakon roka za dostavu komentara na Privremenu uredbu, što znači da su dostavljeni gotovo godinu dana nakon pokretanja ispitnog postupka, kad su podaci bili prvi put objavljeni u verziji pritužbe koja nije povjerljiva. Dostava tih podataka nakon isteka roka ne omogućuje da se ti podaci provjere putem objektivnog postupka ispitivanja, a da se razdoblje ispitnog postupka neopravdano ne produži na više od 15-mjesečnog roka kako je utvrđeno u članku 6. stavku 9. Osnovne uredbe. U svakom slučaju, čini se da ti podaci značajno podcjenjuju količine kineskog uvoza, jer su temeljeni isključivo na procjenama u vezi s uvozom trgovačkih društava koja surađuju, zbog čega se ne mogu smatrati točnima. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(51)
Međutim, nekoliko uvoznika dostavilo je podatke u vezi sa svojim uvozom proizvoda koji nisu dotični proizvod pod istom oznakom KN tijekom razmatranog razdoblja. Ti podaci mogli su se uzeti u obzir, pa je obujam uvoza iz dotičnih zemalja u skladu s njima revidiran naniže.
Obujam uvoza iz Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Tajland
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Dvije dotične zemlje
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(52)
Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja također je trebalo revidirati. Tržišni udio dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja povećao se za 15,6 postotnih bodova s 33,1 % na 48,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Tajland
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
Dvije dotične zemlje
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(53)
Jedna zainteresirana stranka zahtijevala je objavu podataka o ukupnoj prodajnoj cijeni po vrsti proizvoda za industriju Unije. Međutim, s obzirom na to da se uzorak proizvođača iz Unije sastojao od samo dviju skupina proizvođača, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 111. Privremene uredbe, iz razloga povjerljivosti nije bilo moguće objaviti stvarne ukupne podatke. Taj je razlog primjenjiv i na objavu cijene ukupne prodaje po vrsti proizvoda.
(54)
Zainteresirane stranke tvrdile su da uvoz iz dotičnih zemalja ulazi u Uniju na drugoj razini trgovine od robe koju prodaju proizvođači iz Unije. Naime, potvrđeno je da je to točno, i da industrija Unije i uvoznici uglavnom dijele značajan broj potrošača. Ta se tvrdnja stoga mogla prihvatiti, i razlika je uzeta u obzir u obliku prilagodbe za razinu trgovine.
(55)
Kao posljedica toga, marže sniženja cijena navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe revidirane su naniže. Unatoč tome, utvrđene marže sniženja cijena uglavnom su i dalje bile značajne pri 25 % do 45 %, a jedina iznimka bio je jedan tajlandski izvoznik za kojeg je utvrđena marža sniženja cijena od oko 10 %.
(56)
U izostanku drugih tvrdnji i komentara, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava 108. do 109. Privremene uredbe.
3. Stanje industrije Unije
(57)
U nedostatku bilo kakvih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se uvodna izjava 111. Privremene uredbe.
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(58)
U nedostatku komentara o proizvodnji, proizvodnim kapacitetima i iskorištenosti kapaciteta, potvrđuju se uvodne izjave 112. do 114. Privremene uredbe.
5.2 Zalihe
(59)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu zaliha, potvrđuje se uvodna izjava 115. Privremene uredbe.
5.3 Obujam prodaje i tržišni udio
(60)
S obzirom na pitanje navedeno gore u uvodnoj izjavi 41., trebalo je revidirati i obujam proizvodnje i tržišni udio industrije Unije. Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 36 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Međutim, nakon 2009., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42., ali prodaja u Uniji smanjila se za dodatnih 5 postotnih bodova ili 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja.
Obujam prodaje u Uniji (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja u Uniji
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Izvor:
odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku, pritužba.
(61)
Tržišni udio industrije Unije u razmatranom razdoblju se stalno smanjivao te se smanjio za 26 % ili 14,8 postotnih bodova, dok se tržišni udio dampinškog uvoza u istom razdoblju povećao za 15,6 postotnih bodova, kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 52.
Tržišni udio Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udio
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
(62)
Jedna zainteresirana stranka tvrdila je da bi, kad bi se uzimao u obzir strani tržišni segment u Ujedinjenoj Kraljevini, industrija Unije imala veći tržišni udio, a tržišni udio kineskog uvoza bio bi manji na tom segmentu tržišta Unije.
(63)
Lako je moguće da industrija Unije ima veći tržišni udio na određenom tržišnom segmentu u nekoj državi članici. Naime, uobičajeno je da različiti gospodarski subjekti imaju drukčije tržišne udjele na različitim tržišnim segmentima svih država članica. Međutim, trenutačna analiza štete pokriva tržište Unije kao cjelinu. U tom pogledu, potvrđeno je da se tržišni udio industrije Unije značajno smanjio, kako je objašnjeno gore.
6. Zaključak o šteti
(64)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 133. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Učinak ostalih čimbenika
1.1 Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(65)
Kao posljedica pitanja glede prodaje industrije Unije u Uniji navedenoga gore u uvodnoj izjavi 41., tržišni udio dampinškog uvoza iz ostalih trećih zemalja također je trebalo revidirati. Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 0,8 postotnog boda s 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Brazil, Indonezija i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,5 %, i tržišni udio svih tih zemalja bio je stabilan ili se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja.
Tržišni udio uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Brazil
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonezija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turska
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostale zemlje
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Ukupno
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Izvor:
Eurostat.
(67)
Zbog ograničenog obujma i stabilnog trenda, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
1.2 Razvoj potrošnje u Uniji
(68)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je potrošnja u Uniji imala negativan razvoj zbog porasta zamjenskih proizvoda proizvedenih od materijala koji nisu temperirano lijevano željezo, poput plastike, nehrđajućeg čelika, ugljičnog čelika i bakra, kao i zbog novih tehnologija povezivanja. Posljedično, neki proizvođači iz Unije proširili su svoje palete proizvoda, koje sada uključuju i neke od tih zamjenskih proizvoda.
(69)
U tom se pogledu napominje da su učinci zamjene razmotreni u uvodnoj izjavi 146. Privremene uredbe. Ti učinci zamjene imali su negativan utjecaj na potrošnju u Uniji, što je kao posljedica utjecalo na proizvodnju i obujam prodaje proizvođača iz Unije.
(70)
Međutim, kao što je već navedeno u privremenoj Uredbi, štetni učinak smanjene potrošnje u Uniji dodatno je pojačalo stabilno povećanje dampinškog uvoza koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela na sve manjem tržištu. Kao što je navedeno gore u uvodnoj izjavi 60., potražnja u Uniji povećala se za otprilike 6 000 tona između 2009. i RIP-a, ali prodaja industrije Unije smanjila se za dodatnih 2 440 tona do kraja razmatranog razdoblja na tržištu koje se oporavljalo.
(71)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da negativan razvoj potrošnje u Uniji ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
1.3 Smanjenje kapaciteta proizvodnje koje nije posljedica dampinškog uvoza
(72)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je za smanjenje u proizvodnom kapacitetu Unije navedeno u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe odgovoran prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije između 2008. i 2009. zbog gospodarske krize. To smanjenje se zato navodno ne može pripisati uvozu iz dotičnih zemalja.
(73)
U tom pogledu naglašava se da je, kao što je već spomenuto u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe, glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije.
(74)
Međutim, prekid proizvodnje triju proizvođača iz Unije ne može se smatrati samo posljedicom smanjene potražnje. Tijekom razmatranog razdoblja, tržište Unije koje se smanjivalo kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 42. bilo je izloženo sve većem uvozu iz dotičnih zemalja, koji je dobio 15,6 postotnih bodova tržišnog udjela kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 52. Stoga je jasno da prekidu proizvodnje triju proizvođača iz Unije i time smanjenju proizvodnog kapaciteta industrije Unije nije doprinijela samo smanjena potražnja. Postoji jasna veza i između smanjenja proizvodnog kapaciteta Unije i povećanja tržišnog udjela dampinškog uvoza.
1.4 Uvoz dotičnog proizvoda koji su vršili proizvođači iz Unije
(75)
Zainteresirane stranke tvrdile su da su si proizvođači iz Unije sami nanijeli štetu koju su pretrpjeli, s obzirom na to da su navodno uvozili značajne količine dotičnog proizvoda. Nalazi ispitnog postupka ne podupiru tu tvrdnju. Podaci koje su dostavili i proizvođači iz Unije i izvoznici koji surađuju pokazali su za svaku od skupina proizvođača iz Unije u uzorku da je taj uvoz bio neznatan u usporedbi s njihovom ukupnom proizvodnjom i prodajom robe koju su same proizvele, kako je već navedeno gore u uvodnoj izjavi 37. S obzirom na neznačajnost obujma dotičnog proizvoda koji je uvozila industrija Unije, zaključeno je da taj uvoz nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Posljedično, zahtjev je odbačen.
1.5 Korištenje 2008. kao početne godine
(76)
Zainteresirane stranke tvrdile su da se opadajući trend industrije EU-a u velikoj mjeri temelji na korištenju 2008. kao referentne točke za razmatrano razdoblje. Navodno je 2008. bila posebno dobra godina za industriju Unije. Međutim, podaci iz pritužbe navode da je stanje industrije EU-a 2007. bilo slično stanju iz 2008. ili bolje. Stoga se zaključuje da nalaz o šteti ne ovisi o korištenju 2008. kao početne godine.
2. Zaključak o uzročnosti
(77)
U svjetlu gore navedenog te u izostanku drugih tvrdnji ili komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 134. do 153. Privremene uredbe.
(78)
Zaključno, potvrđuje se da je materijalna šteta industrije Unije, koja obuhvaća smanjenje profitabilnosti, obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, obujma prodaje i tržišnog udjela posljedica dotičnog dampinškog uvoza. Naime, učinak smanjene potražnje na negativan razvoj industrije Unije u smislu proizvodnog kapaciteta, proizvodnje i prodaje bio je ograničen.
(79)
S obzirom na gore opisanu analizu, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, potvrđuje se da ti ostali čimbenici ne mijenjaju činjenicu da se ocijenjena šteta mora pripisati dampinškom uvozu.
G. INTERES UNIJE
(80)
U izostanku bilo kakvih komentara potvrđuju se uvodne izjave 154. do 164. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
H. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(81)
Razine uklanjanja štete prilagođene su tako da se uzme u obzir prilagodba za razinu trgovine izvršena u izračunu sniženja cijena kako je određeno gore u uvodnim izjavama 54. i 55. U izostanku drugih posebnih komentara potvrđuju se uvodne izjave od 165. do 170. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(82)
S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini najnižih utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima osim u jednom marža štete.
(83)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba za „sva ostala trgovačka društva” primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala s ispitnim postupkom i na trgovačka društva koja tijekom RIP-a nisu izvozila dotični proizvod u Uniju.
(84)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju, a koja nisu u uzorku navedena u Prilogu ovoj Uredbi, stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stopa trgovačkih društava u uzorku.
(85)
Stope konačnih antidampinških pristojba iznose kako slijedi:
Narodna Republika Kina
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa pristojbe (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
24,6
89,4
24,6
Ostala trgovačka društva koja surađuju
41,1
86,3
41,1
Sva ostala trgovačka društva
57,8
Tajland
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa pristojbe (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Sva ostala trgovačka društva
15,5
(86)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one odražavaju stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne može ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježe stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(87)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5). sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(88)
U pogledu NRK-a, kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, jer se taj članak ne primjenjuje gdje se koristio odabir uzoraka.
(89)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.
(90)
S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi novi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.
I. OBVEZA
(91)
Jedan tajlandski proizvođač izvoznik koji surađuje ponudio je preuzimanje obveze u vezi s cijenom u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. Međutim, dotični proizvod postoji u velikom broju vrsta proizvoda (taj proizvođač izvoznik prijavio je prodaju više od 900 vrsta proizvoda u EU), čije se cijene značajno razlikuju (do 200 % u okviru najčešće prodavanih vrsta, ali neke rjeđe prodavane vrste mogu biti i do 10 puta skuplje od ostalih), zbog čeg postoji veliki rizik od unakrsne naknade. Dodatno, te vrste proizvoda mogu se razviti u izvedbi i završnoj obradi. Stoga se proizvod smatra neprikladnim za preuzimanje obveza u vezi cijene. Također, Komisija je tijekom posljednjih godina dosljedno odbijala preuzimanje obveze u slučajevima kada je postojalo toliko različitih vrsta dotičnog proizvoda. Posljedično, ponuda za preuzimanje obveze odbačena je.
J. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(92)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se da bi trebalo konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom. Kada su konačne pristojbe više od privremenih pristojba, trebalo bi konačno naplatiti samo iznose osigurane na razini privremenih pristojba, i osloboditi iznose osigurane više od konačne stope antidampinških pristojba.
(93)
Budući da su tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružni spojni ormarići s navojima od temperiranog željeza bez poklopca isključena iz opsega proizvoda (vidjeti gornje uvodne izjave 8. i 11.), trebalo bi otpustiti iznose privremeno osigurane na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca.
K. PREKID ISPITNOG POSTUPKA U POGLEDU INDONEZIJE
(94)
Kako je objašnjeno gore u uvodnoj izjavi 43., može se smatrati da obujam dampinškog uvoza iz Indonezije ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije. Posljedično, smatra se da nisu potrebne zaštitne mjere i da bi trebalo prekinuti postupak u pogledu Indonezije.
(95)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti prekid postupka i nisu primljeni nikakvi prigovori,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i Tajlanda.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
NRK
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd - Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd - Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Sva ostala trgovačka društva
57,8
B999
Tajland
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Sva ostala trgovačka društva
15,5
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, isključujući tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružne spojne ormariće s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda. Oslobađaju se osigurani iznosi koji premašuju stope konačnih antidampinških pristojbi.
2. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1071/2012 na uvoz tijela kompresijskog pribora za koja se koristi metrički navoj ISO DIN 13 i kružnih spojnih ormarića s navojima od temperiranog željeza bez poklopca, podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
Članak 3.
Ako bilo koji novi proizvođač izvoznik iz NRK-a Komisiji dostavi dostatne dokaze da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. siječnja do 31. prosinca 2011.),
-
nije povezan ni s jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježu mjerama uvedenim ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti tako da se trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 41,1 % doda taj novi proizvođač izvoznik.
Članak 4.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 podrijetlom iz Indonezije.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 162/2013 НА КОМИСИЯТА
от 21 февруари 2013 година
за изменение на приложението към Регламент (ЕО) № 3199/93 относно взаимното признаване на процедурите за пълно денатуриране на алкохол за целите на освобождаването от акциз
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 92/83/ЕИО на Съвета от 19 октомври 1992 г. за хармонизиране на структурата на акцизите върху алкохола и алкохолните напитки (1), и по-специално член 27, параграф 4 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 27, параграф 1, буква а) от Директива 92/83/ЕИО от държавите членки се изисква да освобождават от акциз алкохола, който е напълно денатуриран в съответствие с изискванията на всяка от държавите членки, при условие че тези изисквания са надлежно съобщени и приети в съответствие с условията по параграфи 3 и 4 от посочения член.
(2)
Регламент (ЕО) № 3199/93 на Комисията от 22 ноември 1993 г. относно взаимното признаване на процедурите за пълно денатуриране на алкохол за целите на освобождаването от акциз (2) предвижда денатуриращите вещества, които се използват във всяка държава членка за целите на пълното денатуриране на алкохол в съответствие с член 27, параграф 1, буква а) от Директива 92/83/ЕИО, да бъдат описани в приложението към същия регламент.
(3)
Разнообразието на денатуриращите процеси усложнява режима за денатуриране, затруднява ефективното му управление и поражда повече възможности за измама.
(4)
През 2008 г. държавите членки изразиха широка подкрепа за проектна група, осъществяваща дейност по силата на Решение № 1482/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2007 г. за създаване на програма на Общността за подобряване на работата на системите за данъчно облагане на вътрешния пазар (Фискалис 2013) и за отмяна на Решение № 2235/2002/ЕО (3), в състава на която влизат множество митнически химически лаборатории и Съвместният изследователски център. Целта на проекта беше да проучи възможността за прилагането на общ денатуриращ процес (евро-денатуриращи средства) за целите на пълното денатуриране на алкохол.
(5)
В окончателния си доклад, публикуван през юни 2011 г., проектната група предложи денатуриращият процес, състоящ се от три литра изопропилов алкохол (IPA), три литра метилетилкетон (MEK) и един грам денатониум бензоат за хектолитър абсолютен алкохол, да бъде приет като общ денатуриращ процес за целите на пълното денатуриране на алкохол. Едно от основните предимства на този общ процес е, че той вероятно би заменил многобройните процеси, използвани в различните държави членки. Той следва да се прилага като процес, общ за всички държави членки за целите на пълното денатуриране на алкохол, с цел да се предотвратят избягването на данъчното облагане, укриването на данъци и данъчните измами в тази област.
(6)
Впоследствие всяка държава членка представи на Комисията нов списък от изисквания в съответствие с член 27, параграф 3 от Директива 92/83/ЕИО. Всеки от тези списъци се позовава на общия денатуриращ процес и в някои случаи на други съществуващи процеси. Някои държави членки изразиха желание да запазят съществуващите процеси за преходен период или за неопределени период от време поради специфични технически изисквания.
(7)
На 28 юни 2012 г. Комисията предаде на държавите членки всички получени съобщения.
(8)
Никоя от държавите членки не възрази срещу предложения общ денатуриращ процес.
(9)
Що се отнася до съществуващите процеси, не е представена нова информация, която да сочи наличието на риск от избягване на данъчно облагане, укриване на данъци или данъчни злоупотреби.
(10)
В допълнение към общия денатуриращ процес за целите на пълното денатуриране на алкохол, патентоването и свързаните с него разходи са причина Австрия да приеме алтернативен процес, който вече се използва от други държави членки като денатуриращ процес.
(11)
За да се даде на сектора достатъчно време да изчерпи запасите си от денатуранти и денатуриращи продукти, използвани до този момент по силата на Регламент (ЕО) № 3199/93, които обаче вече няма да бъдат допустими след влизането в сила на настоящия регламент, изпълнението на настоящия регламент по отношение на раздел I от приложение към него следва да бъде отложено.
(12)
Регламент (ЕО) № 3199/93 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по акцизите,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложението към Регламент (ЕО) № 3199/93 се заменя с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 февруари 2013 година.


Input:
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE
zo 14. novembra 2012,
ktorým sa stanovuje spoločný formát predkladania informácií podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/63/EÚ o ochrane zvierat používaných na vedecké účely
[oznámené pod číslom C(2012) 8064]
(Text s významom pre EHP)
(2012/707/EÚ)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/63/EÚ z 22. septembra 2010 o ochrane zvierat používaných na vedecké účely (1), a najmä na jej článok 54 ods. 4,
keďže:
(1)
Smernicou 2010/63/EÚ sa stanovuje harmonizácia vnútroštátnych predpisov, ktorá je potrebná na zlepšenie podmienok zvierat používaných na vedecké účely a ktorá má za cieľ nahradenie, obmedzenie a zjemnenie používania zvierat na takéto účely.
(2)
Podľa článku 54 ods. 1 smernice 2010/63/EÚ sú členské štáty povinné zasielať Komisii informácie o vykonávaní uvedenej smernice do 10. novembra 2018 a potom každých 5 rokov.
(3)
Podľa článku 54 ods. 2 smernice 2010/63/EÚ sú členské štáty povinné každoročne zhromažďovať a zverejňovať štatistické informácie o používaní zvierat v postupoch. Členské štáty predkladajú tieto štatistické informácie Komisii do 10. novembra 2015 a potom každý rok.
(4)
Podľa článku 54 ods. 3 smernice 2010/63/EÚ členské štáty každý rok predkladajú Komisii podrobné informácie o výnimkách udelených podľa článku 6 ods. 4 písm. a) danej smernice.
(5)
V záujme zabezpečenia jednotného vykonávania smernice 2010/63/EÚ by sa mal stanoviť spoločný formát predkladania informácií uvedených v článku 54 ods. 1, 2 a 3 danej smernice.
(6)
Aby boli informácie o vykonávaní smernice 2010/63/EÚ porovnateľné a Komisia mohla posúdiť účinnosť vykonávania danej smernice na úrovni Únie, údaje predkladané členskými štátmi o vykonávaní, ročných štatistikách o používaní zvierat v postupoch a výnimkách udelených podľa článku 6 ods. 4 písm. a) by mali byť presné a jednotné, čo je dôvodom, prečo by sa tieto požiadavky na podávanie správ mali harmonizovať vo všetkých členských štátoch stanovením spoločného formátu predkladania týchto informácií.
(7)
Na základe štatistických informácií predložených členskými štátmi podľa článku 54 ods. 2 smernice 2010/63/EÚ je Komisia podľa článku 57 ods. 2 danej smernice povinná predkladať Európskemu parlamentu a Rade súhrnnú správu o týchto informáciách. Aby boli údaje zmysluplné, presné a porovnateľné a aby sa zabezpečilo jednotné podávanie správ členskými štátmi, je nevyhnutné, aby bol k dispozícii spoločný formát.
(8)
Aby bol zoznam spôsobov usmrcovania zvierat uvedených v prílohe IV k smernici 2010/63/EÚ vždy aktuálny a zodpovedal najnovšiemu vedeckému vývoju, je potrebné mať k dispozícií podrobné informácie o spôsoboch, ktoré boli povolené na základe výnimky podľa článku 6 ods. 4 písm. a) danej smernice.
(9)
Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 56 ods. 3 smernice 2010/63/EÚ,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Na predkladanie informácií podľa článku 54 ods. 1 smernice 2010/63/EÚ používajú členské štáty spoločný formát podávania správ podľa prílohy I k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
Na predkladanie štatistických informácií podľa článku 54 ods. 2 smernice 2010/63/EÚ používajú členské štáty spoločný formát podávania správ a podrobné pokyny podľa prílohy I k tomuto rozhodnutiu.
Článok 3
Na predkladanie informácií o výnimkách v zmysle článku 54 ods. 3 smernice 2010/63/EÚ, ktoré boli udelené podľa článku 6 ods. 4 písm. a) danej smernice, používajú členské štáty spoločný formát podávania správ podľa prílohy III k tomuto rozhodnutiu.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli 14. novembra 2012


Input:
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 5 september 2013
om nationella genomförandeåtgärder för övergångsutdelningen av gratis utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG
[delgivet med nr C(2013) 5666]
(Text av betydelse för EES)
(2013/448/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artiklarna 10a och 11, och
av följande skäl:
(1)
I regel fördelas utsläppsrätter från och med 2013 genom auktion till verksamhetsutövare vars anläggningar omfattas av unionens system för handel med utsläppsrätter. Behöriga verksamhetsutövare kommer emellertid även fortsättningsvis att få gratisrätter mellan 2013 och 2020. Antalet utsläppsrätter som varje verksamhetsutövare erhåller bestäms i enlighet med de unionsövergripande harmoniserade regler som anges i direktiv 2003/87/EG och kommissionens beslut 2011/278/EU (2).
(2)
Medlemsstaterna var skyldiga att senast den 30 september 2011 till kommissionen lämna in sina nationella genomförandeåtgärder med bland andra obligatoriska uppgifter en förteckning över anläggningar som omfattas av direktiv 2003/87/EG på deras territorium och det preliminära antalet gratisrätter som kommer att fördelas mellan 2013 och 2020, beräknat på grundval av de unionsövergripande harmoniserade reglerna.
(3)
I artikel 18 i akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (3) föreskrivs övergångsbestämmelser för Kroatien; dessa fastställs i bilaga V till akten. Enligt punkt 10 i denna bilaga V är Kroatien skyldigt att se till att verksamhetsutövare efterlever direktiv 2003/87/EG under hela 2013. Likaså erhåller verksamhetsutövare vars anläggningar är behöriga för gratisrätter sådana gratisrätter för hela 2013 så att de till fullo kan efterleva EU:s system för handel med utsläppsrätter och dess princip om årlig övervakning, rapportering och verifiering av utsläpp och överlämnande av utsläppsrätter. I enlighet med detta lämnade Kroatien in sina nationella genomförandeåtgärder till kommissionen så som det föreskrivs i artikel 11.1 i direktiv 2003/87/EG och artikel 15.1 i beslut 2011/278/EU.
(4)
I syfte att säkerställa uppgifternas kvalitet och jämförbarhet har kommissionen tillhandahållit en elektronisk mall för inlämning av de nationella genomförandeåtgärderna. Alla medlemsstater har lämnat in en förteckning över anläggningar, en tabell med alla uppgifter per anläggning och en metodrapport med en redogörelse för respektive medlemsstats behöriga myndigheters datainsamlingsförfarande i detta eller ett liknande format.
(5)
I ljuset av den stora mångfalden inkomna uppgifter kontrollerade kommissionen först huruvida alla nationella genomförandeåtgärder var kompletta. Där kommissionen konstaterade att det inlämnade materialet var ofullständigt begärde man ytterligare uppgifter från de berörda medlemsstaterna. Som svar på detta lämnade de berörda myndigheterna ytterligare relevanta uppgifter för att komplettera de inlämnade nationella genomförandeåtgärderna.
(6)
De nationella genomförandeåtgärderna, inklusive det preliminära sammanlagda antalet utsläppsrätter som årligen gratis ska tilldelas mellan 2013 och 2020, har sedan utvärderats mot kriterierna i direktiv 2003/87/EG, särskilt artikel 10a, och i beslut 2011/278/EU; därvid togs det hänsyn till kommissionens vägledning för medlemsstaterna som godkänts av kommittén för klimatförändringar den 14 april 2011. I tillämpliga fall har vägledningen för tolkning av bilaga I till direktiv 2003/87/EG beaktats.
(7)
Kommissionen har gjort en grundlig bedömning av hur de enskilda medlemsstaternas nationella genomförandeåtgärder överensstämmer med kraven. Som en del av denna övergripande bedömning har kommissionen analyserat samstämmigheten med de harmoniserade reglerna hos uppgifterna själva och mellan de olika uppgifterna. Till att börja med undersökte kommissionen anläggningarnas behörighet för gratis tilldelning, uppdelningen av anläggningar i delanläggningar och deras gränser. Kommissionen analyserade därefter tilldelningen av korrekta riktvärden för de relevanta delanläggningarna. Med tanke på att det i beslut 2011/278/EU i princip fastställs ett riktmärke för varje produkt för delanläggningar med produktriktmärke, lade kommissionen särskild vikt vid tillämpningen av riktmärkesvärdet på slutprodukten som producerats enligt produktdefinitionen och de systemgränser som anges i bilaga I till beslut 2011/278/EU. Med tanke på de betydande effekterna på anslagen analyserade kommissionen dessutom i detalj beräkningen av anläggningarnas historiska verksamhetsnivåer, fall av betydande kapacitetsändringar under referensperioden samt fall där anläggningar inlett sin drift under referensperioden, samt beräkningen av det preliminära antalet utsläppsrätter som ska tilldelas gratis med beaktande av utbytbarheten mellan bränsle och el, koldioxidläckagestatus samt värmeexport till privata hushåll. Ytterligare statistiska analyser och rimlighetskontroller med hjälp av indikatorer såsom till exempel föreslagen fördelning per historisk verksamhetsnivå jämfört med riktvärden, eller per historisk verksamhetsnivå jämfört med produktionskapacitet, har bidragit till att identifiera ytterligare potentiella avvikelser vid tillämpningen av de harmoniserade reglerna.
(8)
På grundval av resultatet av denna bedömning gjorde kommissionen en ingående bedömning av anläggningar där potentiella avvikelser i fråga om tillämpningen av de harmoniserade reglerna identifierats, och begärde ytterligare klargöranden från de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten.
(9)
Mot bakgrund av resultaten av denna efterlevnadsbedömning anser kommissionen att de nationella genomförandeåtgärderna i Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Ungern, Irland, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Österrike är förenliga med direktiv 2003/87/EG och beslut 2011/278/EU. De anläggningar som ingår i dessa medlemsstaters nationella genomförandeåtgärder har bedömts vara behöriga för gratistilldelning, och det kunde inte upptäckas några inkonsekvenser avseende de preliminära sammanlagda årskvantiteter gratis tilldelade utsläppsrätter som föreslås av var och en av dessa medlemsstater.
(10)
Däremot konstaterar kommissionen, mot bakgrund av resultaten av denna bedömning, att vissa aspekter av de nationella genomförandeåtgärder som lagts fram av Tyskland och Tjeckien är oförenliga med kriterierna i direktiv 2003/87/EG och beslut 2011/278/EU, med beaktande av kommissionens vägledande handlingar till medlemsstaterna som godkänts av kommittén för klimatförändringar den 14 april 2011.
(11)
Kommissionen noterar att Tyskland har föreslagit att sju anläggningar skulle få ökad tilldelning av gratis utsläppsrätter, eftersom man anser att detta skulle förebygga orimliga svårigheter. I enlighet med artikel 10a i direktiv 2003/87/EG och beslut 2011/278/EU ska de preliminära antalen gratis tilldelade utsläppsrätter, som ska anges som en del av de nationella genomförandeåtgärderna, beräknas på grundval av harmoniserade EU-täckande regler. I beslut 2011/278/EU föreskrivs ingen sådan justering som Tyskland önskar genomföra på grundval av artikel 9.5 i den tyska lagen om handel med växthusgasutsläpp, TEHG, av den 28 juli 2011. Fram till 2012 anordnades gratistilldelningen av utsläppsrätter nationellt, men för perioden från och med 2013 etablerade lagstiftaren avsiktligt fullt harmoniserade regler för gratis tilldelning till anläggningar, så att alla anläggningar ska behandlas på samma sätt. Ensidiga ändringar av det preliminära antalet gratistilldelade utsläppsrätter som beräknats av medlemsstaterna på grundval av beslut 2011/278/EU skulle undergräva detta harmoniserade tillvägagångssätt. Tyskland har inte styrkt att tilldelningen för de aktuella anläggningarna, beräknade på grundval av beslut 2011/278/EU skulle ha varit uppenbart otillräcklig i förhållande till det mål som ska uppnås, nämligen att fullständigt harmonisera tilldelningarna. Att ge vissa anläggningar fler gratis utsläppsrätter skulle snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och få gränsöverskridande effekter till följd av den EU-omfattande handeln inom alla sektorer som omfattas av direktiv 2003/87/EG. Mot bakgrund av principen om likabehandling av de anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter och av medlemsstaterna anser kommissionen att det därför är lämpligt att invända mot det preliminära belopp för gratis tilldelning till vissa anläggningar som ingår i den tyska nationella genomförandeåtgärden och som förtecknas i punkt A i bilaga I.
(12)
Kommissionen konstaterar att de nationella genomförandeåtgärder som föreslagits av Tyskland dessutom strider mot beslut 2011/278/EU, eftersom tillämpningen av produktriktmärket för smält råjärn i de fall som anges i punkt B i bilaga I till det här beslutet är oförenligt med tillämpliga bestämmelser. I detta avseende konstaterar kommissionen att de tyska nationella genomförandeåtgärderna för processer för stålframställning i LD-ugnar där smält råjärn från masugnen inte raffineras till stål inom samma anläggning, utan exporteras för ytterligare förädling inte föreskriver någon gratis tilldelning av utsläppsrätter till verksamhetsutövaren vid masugnsanläggningen för produktion av det smälta råjärnet. I stället ges gratistilldelningen till den anläggning där stålet raffineras.
(13)
Kommissionen noterar att produktriktmärken har fastställts i beslut 2011/278/EU för tilldelning av utsläppsrätter, och att dessa riktmärken, som fastställts med beaktande av produktdefinitioner och av produktionsprocessernas komplexitet gör det möjligt att verifiera produktionsdata och tillåter en enhetlig tillämpning av produktriktmärken i hela unionen. För tillämpningen av produktriktmärken kan anläggningar delas upp i delanläggningar, varvid en delanläggning med produktriktmärke definieras som insatsvaror, utgående varor och motsvarande utsläpp relaterade till produktionen av en produkt för vilken riktmärke anges i bilaga I till beslut 2011/278/EU. Riktmärken fastställs således för produkter och inte för processer. Ett riktmärke har därför utvecklats för smält råjärn, där produkten definieras som järn i smält form mättat med kol för vidare bearbetning. Det faktum att systemgränserna för riktmärket för smält råjärn som anges i bilaga I till beslut 2011/278/EU omfattar LD-ugnen tillåter inte medlemsstaterna att bortse från att tilldelningen bör ske för produktionen av en viss produkt. Detta stöds av den omständigheten att riktmärkesvärdena ska täcka alla produktionsrelaterade direkta utsläpp. Det är dock produktion av smält råjärn i masugnen som främst orsakar utsläpp, medan processen för raffinering av den varma metallen till stål i LD-konvertern ger förhållandevis låga utsläpp. Riktmärkesvärdet skulle därför bli mycket lägre om det även omfattade anläggningar som importerar smält råjärn och raffinerar det till stål i LD-konverter. Mot bakgrund av det övergripande systemet för tilldelning som inrättats genom beslut 2011/278/EU, särskilt när det gäller bestämmelserna om betydande kapacitetsändringar, kan det anslag som föreslås av Tyskland dessutom inte anses vara förenligt med reglerna. Kommissionen finner därför att anläggningar som importerar smält råjärn för ytterligare behandling på grund av avsaknaden av en motsvarande delanläggning som skulle göra det möjligt att fastställa fördelningen i enlighet med artikel 10 i beslut 2011/278/EU inte kan anses vara behöriga för gratistilldelning på grundval av riktmärket för det smälta råjärnet för den mängd smält råjärn som importerats. Kommissionen invänder därför mot de preliminära sammanlagda årskvantiteterna av gratis tilldelade utsläppsrätter som föreslås för de anläggningar som anges i punkt B i bilaga I till detta beslut.
(14)
När det gäller tillämpningen av riktmärket för smält råjärn i Tjeckiens förslag till nationella genomförandeåtgärder noterar kommissionen att tilldelningen för den anläggning som förtecknas under punkt C med identifieringskod CZ-existing-CZ-73-CZ-0134-11/M inte motsvarar värdet av riktmärket för smält råjärn multiplicerat med den relevanta produktrelaterade historiska verksamhetsnivån enligt de nationella genomförandeåtgärder som lämnats in, och därför inte är förenlig med artikel 10.2 a i beslut 2011/278/EU. Kommissionen invänder därför mot tilldelningen till denna anläggning, om inte detta fel korrigeras. Vidare konstaterar kommissionen att tilldelningen för anläggningen som förtecknas under punkt C med identifieringskod CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05 beaktar processer som omfattas av systemgränserna för riktmärket för smält råjärn. Smält råjärn produceras emellertid inte i anläggningen, utan imporeras. På grund av att inget smält råjärn produceras i anläggningen med identifieringskod CZ-existing-CZ-52-CZ-0102-05, och det således saknas en motsvarande delanläggning med produktriktmärke som skulle göra det möjligt att fastställa en tilldelning i enlighet med artikel 10 i beslut 2011/278/EU, är den föreslagna tilldelningen inte förenlig med reglerna för tilldelning, och kan leda till dubbelräkning. Kommissionen invänder därför mot tilldelningen till de anläggningar som anges i punkt C i bilaga I till detta beslut.
(15)
Kommissionen noterar att de anläggningar som avses i punkt D i bilaga I till detta beslut får en tilldelning på grundval av en delanläggning med processutsläpp för produktion av zink i masugnen och därmed sammanhängande processer. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att de utsläpp som omfattas av delanläggningar med processutsläpp redan omfattas av en delanläggning med produktriktmärke för smält råjärn, och att en av anläggningarna också får en tilldelning på grundval härav, och således räknats dubbelt. Delanläggningen med produktriktmärke för smält råjärn omfattar tydligt insatsvaror, utgående varor och motsvarande utsläpp relaterade till produktionen av smält råjärn i masugn samt alla relaterade processer enligt bilaga I till beslut 2011/278/EU, inbegripet slaggbehandling. De nationella genomförandeåtgärder som Tyskland föreslår strider därför mot artikel 10.8 i beslut 2011/278/EU och skyldigheten att undvika dubbelräkning av utsläpp, eftersom vissa utsläpp redovisas två gånger i tilldelningen till dessa anläggningar. Kommissionen invänder därför mot tilldelningen till dessa anläggningar på grundval av en delanläggning med processutsläpp för produktion av zink i masugnen och därmed sammanhängande processer.
(16)
Kommissionen noterar också att förteckningen över anläggningar i de tyska nationella genomförandeåtgärderna är ofullständig och därför är oförenlig med artikel 11.1 i direktiv 2003/87/EG. Förteckningen omfattar inte anläggningar som producerar polymerer, särskilt S-PVC och E-PVC samt vinylkloridmonomer (VCM), med de mängder utsläppsrätter som avses tilldelas var och en av dessa anläggningar, som är belägna i Tyskland, och för vilka direktivet är tillämpligt och som avses i avsnitt 5.1 i kommissionens riktlinjer för tolkningen av bilaga I till direktiv 2003/87/EG, som godkändes av kommittén för klimatförändringar den 18 mars 2010. I detta sammanhang är kommissionen medveten om Tysklands ståndpunkt att framställning av polymerer, särskilt S-PVC och E-PVC samt VCM, inte omfattas av bilaga I till direktiv 2003/87/EG. Kommissionen anser att polymerer, inklusive S-PVC och E-PVC samt VCM, uppfyller definitionen av relevant verksamhet (produktion av organiska baskemikalier) i bilaga I till direktiv 2003/87/EG. I enlighet med detta, och i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda sektorer inom näringslivet, har motsvarande produktriktmärken för S-PVC, E-PVC och VCM tagits fram i enlighet med bilaga I till beslut 2011/278/EU.
(17)
Kommissionen noterar att det faktum att den tyska listan över anläggningar är ofullständig inverkar menligt på tilldelningen på grundval av delanläggning med värmeriktmärke till anläggningar som förtecknas i punkt E i bilaga I till detta beslut, som exporterar värme till anläggningar som producerar organiska baskemikalier. Endast värmeexport till en anläggning eller annan enhet som inte omfattas av direktiv 2003/87/EG ger rätt till gratis tilldelning på grundval av delanläggning med värmeriktmärke, men i de tyska nationella genomförandeåtgärderna beaktas värmeexport till anläggningar som bedriver verksamhet som omfattas av bilaga I till direktiv 2003/87/EG för tilldelningen till anläggningar som förtecknas i punkt E i bilaga I till detta beslut. Den föreslagna tilldelningen till anläggningar som förtecknas i punkt E i bilaga I är därför inte förenlig med reglerna för tilldelning. Kommissionen invänder därför mot tilldelningen till de anläggningar som anges i punkt E i bilaga I till detta beslut.
(18)
I enlighet med artiklarna 9 och 9a i direktiv 2003/87/EG offentliggjorde kommissionen genom beslut 2010/634/EU (4) den absoluta mängden utsläppsrätter för perioden 2013-2020. Den kvantitet som beaktas enligt artikel 9 i direktiv 2003/87/EG är baserad på den totala mängden utsläppsrätter som utfärdats av medlemsstaterna i enlighet med kommissionens beslut om de nationella tilldelningsplanerna för perioden 2008-2012. Efter slutet av handelsperioden 2008-2012 har kommissionen fått tillgång till ytterligare information och mer exakta uppgifter, i synnerhet avseende mängden utsläppsrätter som utfärdas till nya deltagare från medlemsstaternas nationella reserver för nya deltagare och avseende användning av utsläppsrätter i medlemsstaternas reserver för projekt som bygger på gemensamt genomförande i enlighet med artikel 3 i kommissionens beslut 2006/780/EG (5). När det gäller justeringen av den sammanlagda kvantiteten utsläppsrätter i unionen i enlighet med artikel 9a i direktiv 2003/87/EG, och särskilt punkterna 1 och 4, bör hänsyn dessutom tas till de senaste vetenskapliga rönen när det gäller växthusgasers globala uppvärmningspotential samt kommissionens beslut C(2011) 3798 och C(2012) 497 om att godta ett unilateralt införande av ytterligare växthusgaser och verksamheter i Italien och Förenade kungariket i enlighet med artikel 24 i direktiv 2003/87/EG, liksom uteslutandet av anläggningar med låga utsläpp från EU-systemet för handel med utsläppsrätter så som gjorts i Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike, Nederländerna, Spanien, Slovenien och Italien i enlighet med artikel 27 i direktiv 2003/87/EG.
(19)
Den absoluta mängden utsläppsrätter för hela unionen bör dessutom ta hänsyn till Kroatiens anslutning till Europeiska unionen samt utvidgningen av systemet till EES-/Efta-länderna. I enlighet med punkt 8 i bilaga III till akten om villkoren för Republiken Kroatiens anslutning och om anpassning av fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ökas den mängd som beaktas enligt artikel 9 i direktiv 2003/87/EG till följd av Kroatiens anslutning med den mängd av utsläppsrätter som Kroatien ska auktionera ut i enlighet med artikel 10.1 i direktiv 2003/87/EG. Införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG (6) och beslut 2011/278/EU ändrat genom kommissionens beslut 2011/745/EU (7) med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 152/2012 (8) innebär en ökning av den totala mängden utsläppsrätter i systemet enligt artiklarna 9 och 9a i direktiv 2003/87/EG. Det är därför nödvändigt att beakta de relevanta uppgifter som tillhandahålls av EES-/Efta-länderna i del A i tillägget till det direktivet i EES-avtalet.
(20)
Beslut 2010/634/EU bör därför ändras i enlighet med detta.
(21)
År 2014 och varje därpå följande år bör det totala antalet utsläppsrätter, som fastställs för 2013 enligt artiklarna 9 och 9a i direktiv 2003/87/EG minskas med en linjär faktor på 1,74 % från 2010, till 38 264 246 utsläppsrätter.
(22)
Genom artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG begränsas det högsta årliga antalet utsläppsrätter som ligger till grund för beräkningen av gratistilldelningen till anläggningar som inte omfattas av artikel 10a.3 i direktiv 2003/87/EG. Detta högsta årliga antal utsläppsrätter består av två delar som avses i punkterna a och b i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG, och som har fastställts av kommissionen på grundval av de mängder som fastställs enligt artikel 9 och 9a i direktiv 2003/87/EG, allmänt tillgängliga uppgifter i unionsregistret samt information som tillhandahålls av medlemsstaterna, särskilt avseende andelen utsläpp från elproducenter och andra anläggningar som inte har rätt till gratis tilldelning enligt artikel 10a.3 i direktiv 2003/87/EG samt verifierade utsläpp under perioden 2005-2007 från anläggningar som endast är med i EU:s system för handel med utsläppsrätter från och med 2013, i förekommande fall med beaktande av de senaste vetenskapliga rönen avseende växthusgasers globala uppvärmningspotential.
(23)
Det högsta årliga antalet utsläppsrätter som fastställs i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG får inte överskridas, och detta bör garanteras genom tillämpning av en årlig sektorsövergripande korrigeringsfaktor som, vid behov, minskar antalet gratis utsläppsrätter i alla anläggningar som är berättigade till gratis tilldelning på ett enhetligt sätt. Medlemsstaterna måste beakta denna faktor när de fattar beslut om den slutliga mängden årliga tilldelningar till anläggningar på grundval av preliminär tilldelning och detta beslut. Enligt artikel 15.3 i beslut 2011/278/EU ska kommissionen fastställa den sektorsövergripande korrigeringsfaktorn, vilket sker genom att jämföra summan av de preliminära sammanlagda mängderna årligt tilldelade gratisrätter som medlemsstaterna meddelat med det gränsvärde som fastställs i artikel 10a.5 på det sätt som anges i artikel 15.3 i beslut 2011/278/EU.
(24)
Efter införlivandet av direktiv 2009/29/EG med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 152/2012 bör den tidsgräns som fastställs i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG, de harmoniserade tilldelningsreglerna och den sektorsövergripande korrigeringsfaktorn tillämpas inom EES- och Efta-länderna. Det är därför nödvändigt att beakta de preliminära mängderna årliga utsläppsrätter som tilldelas gratis under perioden 2013-2020 enligt beslut av Eftas övervakningsmyndighet av den 10 juli 2013 beträffande Islands, Norges och Liechtensteins nationella genomförandeåtgärder.
(25)
Det högsta årliga antalet utsläppsrätter som fastställs i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG är 809 315 756 utsläppsrätter för 2013. För att fastställa detta högsta årliga antal utsläppsrätter samlade kommissionen först in uppgifter från medlemsstaterna och EES-/Efta-länderna om huruvida anläggningar betraktas som elproducenter eller andra anläggningar som omfattas av artikel 10a.3 i direktiv 2003/87/EG. Sedan beräknade kommissionen den andel av utsläppen under perioden 2005-2007 som kommer från anläggningar som inte omfattas av denna bestämmelse, men ingick i EU:s system för handel med utsläppsrätter under perioden 2008-2012. Kommissionen tillämpade därefter denna andel av 34,78289436 % på den mängd som beräknas på grundval av artikel 9 i direktiv 2003/87/EG (1 976 784 044 utsläppsrätter). Till resultatet av denna beräkning lade kommissionen sedan till 121 733 050 utsläppsrätter, utgående från de genomsnittliga årliga verifierade utsläppen under perioden 2005-2007 från berörda anläggningar, med beaktande av den reviderade omfattningen av EU:s system för utsläppshandel från och med 2013. I detta sammanhang utnyttjade kommissionen uppgifter som medlemsstaterna och EES-/Efta-länderna lämnat för justering av den sammanlagda mängden utsläppsrätter. Där inga uppgifter om årliga verifierade utsläpp fanns tillgängliga för perioden 2005-2007 extrapolerade kommissionen i möjligaste mån de relevanta utsläppssiffrorna från verifierade utsläpp under senare år genom att tillämpa faktorn 1,74 % i motsatt riktning. Kommissionen konsulterade medlemsstaternas myndigheter för att få bekräftelse för information och data som används i det här sammanhanget. Det högsta årliga antalet utsläppsrätter som fastställs i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG jämfört med summan av den preliminära årliga mängden gratis tilldelade utsläppsrätter utan tillämpning av de faktorer som anges i bilaga VI till beslut 2011/278/EU ger den årliga sektorsövergripande korrigeringsfaktor som anges i bilaga II till detta beslut.
(26)
Med tanke på att detta beslut lett till en förbättrad översikt över antalet utsläppsrätter som kommer att tilldelas gratis kan kommissionen bättre uppskatta hur stort antal utsläppsrätter som ska auktioneras ut i enlighet med artikel 10.1 i direktiv 2003/87/EG. Med beaktande av det högsta årliga antalet utsläppsrätter som fastställs i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG, tilldelningen för värmeproduktion enligt artikel 10a.4 som anges i tabellen nedan och storleken på reserven för nytillträdande anläggningar, uppskattar kommissionen att antalet utsläppsrätter som kommer att auktioneras ut under perioden 2013-2020 är 8 176 193 157.
(27)
Följande tabell anges den årliga tilldelningen för värmeproduktion i enlighet med artikel artikel 10a.4 i direktiv 2003/87/EG:
År
Gratis tilldelning enligt artikel 10a.4 i direktiv 2003/87/EG
2013
104 326 872
2014
93 819 860
2015
84 216 053
2016
75 513 746
2017
67 735 206
2018
60 673 411
2019
54 076 655
2020
47 798 754
(28)
Medlemsstaterna bör, på basis av sina nationella genomförandeåtgärder, den sektorsövergripande korrigeringsfaktorn och den linjära faktorn, fastställa den slutliga årskvantiteten utsläppsrätter som tilldelas gratis för varje år under perioden 2013-2020. Den slutliga årskvantiteten gratis utsläppsrätter bör fastställas av medlemsstaterna i enlighet med detta beslut, direktiv 2003/87/EG, beslut 2011/278/EU och andra relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen. På samma sätt bör EES-/Efta-länderna fastställa den slutliga årskvantiteten utsläppsrätter för varje år under perioden 2013-2020 som i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU tilldelas gratis till anläggningar på deras territorium på grundval av deras nationella genomförandeåtgärder, den sektorsövergripande korrigeringsfaktorn och den linjära faktorn.
(29)
Kommissionen anser att gratis fördelning av utsläppsrätter till anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter på grundval av unionsomfattande harmoniserade regler inte ger en selektiv ekonomisk fördel till vissa företag med potential att snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom unionen. Medlemsstaterna är enligt unionslagstiftningen skyldiga att gratis tilldela utsläppsrätter och kan inte välja att auktionera ut de berörda kvantiteterna i stället. Medlemsstaternas beslut när det gäller tilldelningen av gratis utsläppsrätter kan därför inte anses utgöra ett statligt stöd i den mening som avses i artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
NATIONELLA GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER
Artikel 1
1. Införandet av de anläggningar som förtecknas i bilaga I till detta beslut i förteckningarna som omfattas av direktiv 2003/87/EG och som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 2003/87/EG samt de tillhörande preliminära sammanlagda årskvantiteter utsläppsrätter som tilldelas gratis till dessa anläggningar avslås.
2. Inga invändningar framförs om en medlemsstat ändrar de preliminära sammanlagda årskvantiteter utsläppsrätter som angivits för anläggningar på dess territorium som ingår i de förteckningar som avses i punkt 1 och som förtecknas i punkt A i bilaga I till detta beslut innan den slutliga sammanlagda årskvantiteten för vart och ett av åren 2013-2020 fastställts i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU, förutsatt att ändringen syftar till att utesluta alla eventuella ökningar av tilldelningen som inte föreskrivs i det beslutet.
Inga invändningar framförs om en medlemsstat ändrar de preliminära sammanlagda årskvantiteterna utsläppsrätter som tilldelas gratis till anläggningar på sitt territorium som ingår i de förteckningar som avses i punkt 1 och som förtecknas i punkt B i bilaga I till detta beslut innan den slutliga sammanlagda årskvantiteten för vart och ett av åren 2013-2020 fastställts i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU, förutsatt att ändringen syftar till att utesluta alla eventuella tilldelningar på grundval av riktmärket för smält råjärn till anläggningar som importerar smält råjärn enligt bilaga I till beslut 2011/278/EU för vidare bearbetning. Om detta leder till en ökning av de preliminära sammanlagda årskvantiteterna för utsläppsrätter i en anläggning som tillverkar och exporterar smält råjärn till en anläggning som anges i punkt B i bilaga I till detta beslut, framförs inga invändningar om den berörda medlemsstaten ändrar den preliminära sammanlagda årskvantiteten för denna anläggning som tillverkar och exporterar smält råjärn i enlighet med detta.
Inga invändningar framförs om en medlemsstat ändrar den preliminära sammanlagda årskvantiteterna utsläppsrätter som tilldelas gratis till anläggningar på sitt territorium som ingår i de förteckningar som avses i punkt 1 och som förtecknas i punkt C i bilaga I till detta beslut innan den slutliga sammanlagda årskvantiteten för vart och ett av åren 2013-2020 fastställts i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU förutsatt att ändringen syftar till att anpassa fördelningen till artikel 10.2 a i beslut 2011/278/EU och till att utesluta alla eventuella tilldelningar för processer som omfattas av systemgränserna för produktriktmärket för smält råjärn enligt definitionen i bilaga I till beslut 2011/278/EU till en anläggning som inte producerar, utan importerar smält råjärn, vilket annars skulle leda till dubbelräkning.
Inga invändningar framförs om en medlemsstat ändrar de preliminära sammanlagda årskvantiteterna utsläppsrätter som tilldelas gratis till anläggningar på sitt territorium som ingår i de förteckningar som avses i punkt 1 och som förtecknas i punkt D i bilaga I till detta beslut innan den slutliga sammanlagda årskvantiteten för vart och ett av åren 2013-2020 fastställts i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU, förutsatt att ändringen syftar till att utesluta alla eventuella tilldelningar på grundval av en delanläggning för processutsläpp för produktion av zink i masugn och därmed sammanhängande processer. Om detta leder till en ökning av den preliminära tilldelningen till delanläggningen med riktmärket för bränsle eller värme i en anläggning med masugn som anges i punkt D i bilaga I till detta beslut, framförs inga invändningar om den berörda medlemsstaten ändrar den preliminära sammanlagda årskvantiteten för denna anläggning i enlighet med detta.
Inga invändningar framförs om en medlemsstat ändrar de preliminära sammanlagda årskvantiteterna utsläppsrätter som tilldelas gratis till anläggningar på sitt territorium som ingår i de förteckningar som avses i punkt 1 och som förtecknas i punkt E i bilaga I till detta beslut innan den slutliga sammanlagda årskvantiteten för vart och ett av åren 2013-2020 fastställts i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU, förutsatt att ändringen syftar till att utesluta alla eventuella tilldelningar på grundval av värme som exporteras till anläggningar som producerar polymerer som S-PVC och E-PVC samt VCM.
3. Sådana ändringar som avses i punkt 2 ska så snart som möjligt anmälas till kommissionen, och en medlemsstat får inte fastställa den slutliga sammanlagda årskvantiteten för något av åren 2013-2020 i enlighet med artikel 10.9 i beslut 2011/278/EU innan godtagbara ändringar har gjorts.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1 framförs inga invändningar mot de förteckningar över anläggningar som omfattas av direktiv 2003/87/EG som lämnas in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 2003/87/EG eller mot de motsvarande preliminära sammanlagda årskvantiteterna utsläppsrätter som tilldelas gratis till dessa anläggningar.
KAPITEL II
SAMMANLAGT ANTAL UTSLÄPPSRÄTTER
Artikel 3
Artikel 1 i beslut 2010/634/EU ska ersättas med följande:
”Artikel 1
På grundval av artiklarna 9 och 9a i direktiv 2003/87/EG är den totala kvantiteten utsläppsrätter som ska utfärdas från och med 2013, och varje år minskas linjärt i enlighet med artikel 9 i direktiv 2003/87/EG, 2 084 301 856 utsläppsrätter.”
KAPITEL III
SEKTORSÖVERGRIPANDE KORRIGERINGSFAKTOR
Artikel 4
Den enhetliga sektorsövergripande faktor som avses i artikel 10a.5 i direktiv 2003/87/EG och som fastställts i enlighet med artikel 15.3 i beslut 2011/278/EU återfinns i bilaga II till detta beslut.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 5 september 2013.


Input:
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 969/2013 DE LA COMISIÓN
de 2 de octubre de 2013
por el que se inscribe una denominación en el Registro de Denominaciones de Origen Protegidas y de Indicaciones Geográficas Protegidas [Pasta di Gragnano (IGP)]
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 1151/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 21 de noviembre de 2012, sobre los regímenes de calidad de los productos agrícolas y alimenticios (1), y, en particular, su artículo 52, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
(1)
De conformidad con el artículo 50, apartado 2, letra a), del Reglamento (UE) no 1151/2012, la solicitud de registro de la denominación «Pasta di Gragnano» presentada por Italia ha sido publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea (2).
(2)
Al no haberse notificado a la Comisión ninguna declaración de oposición de conformidad con el artículo 51 del Reglamento (UE) no 1151/2012, procede registrar la denominación citada.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Queda registrada la denominación que figura en el anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 2 de octubre de 2013.


Input:
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1104/2013,
6. november 2013,
millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus [„Basterdsuiker”/„Basterdsuicker”/„Basterdsuijcker”/„Basterdsuijker”/„Basterd”/„Bastardsuiker”/„Bastardsuicker”/„Bastardsuijcker”/„Bastardsuijker”/„Bastard”/„Bastert”/„Bastertsuiker” (GTT)]
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1)
3. jaanuaril 2013 jõustus määrus (EL) nr 1151/2012. Sellega tunnistati kehtetuks ja asendati nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta (2).
(2)
Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Madalmaade taotlus registreerida nimetus „Basterdsuiker”/„Basterdsuicker”/„Basterdsuijcker”/„Basterdsuijker”/„Basterd” / „Bastardsuiker”/„Bastardsuicker”/„Bastardsuijcker” / „Bastardsuijker”/„Bastard”/„Bastert”/„Bastertsuiker” (3).
(3)
Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Basterdsuiker”/„Basterdsuicker”/„Basterdsuijcker”/„Basterdsuijker”/„Basterd”/„Bastardsuiker”/„Bastardsuicker” /„Bastardsuijcker”/„Bastardsuijker”/„Bastard”/„Bastert”/„Bastertsuiker” registreerida,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 6. november 2013