Input:
UREDBA (EU) št. 978/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 25. oktobra 2012
o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Skupnost državam v razvoju od leta 1971 dodeljuje trgovinske preferenciale v okviru sheme splošnih tarifnih preferencialov.
(2)
Skupna trgovinska politika Unije temelji na načelih in uresničuje cilje iz splošnih določb o zunanjih ukrepih Unije in so navedene v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).
(3)
Cilj Unije je opredeliti in uresničevati skupne politike in ukrepe za pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s poglavitnim ciljem izkoreninjenja revščine.
(4)
Skupna trgovinska politika Unije mora biti skladna s cilji Unije na področju politike razvojnega sodelovanja, določenimi v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in jih mora krepiti, zlasti izkoreninjenje revščine ter spodbujanje trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja v državah v razvoju. Biti mora v skladu z zahtevami Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti s Sklepom o različni in ugodnejši obravnavi, vzajemnosti in polnejšem sodelovanju držav v razvoju (v nadaljnjem besedilu: razvojna klavzula), sprejetim v skladu s Splošnim sporazumom o carinah in trgovini (GATT) iz leta 1979, v skladu s katerim lahko države članice STO državam v razvoju zagotovijo različno in ugodnejšo obravnavo.
(5)
Sporočilo Komisije z dne 7. julija 2004 z naslovom „Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: Vloga Splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) v desetletju 2006-2015“ določa smernice za uporabo sheme splošnih tarifnih preferencialov za obdobje 2006-2015.
(6)
Z Uredbo Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 (2), kot je bila podaljšana z Uredbo (EU) št. 512/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (3), je določena uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov (v nadaljnjem besedilu: shema) do 31. decembra 2013 ali dokler se shema ne začne uporabljati v skladu s to uredbo. Po tem bi bilo treba shemo uporabljati za obdobje desetih let od dneva začetka veljavnosti preferencialov iz te uredbe, razen za posebni režim za najmanj razvite države, ki bi ga bilo treba še naprej uporabljati brez datuma izteka veljavnosti.
(7)
Shema bi morala z zagotavljanjem prednostnega dostopa do trga Unije državam v razvoju pomagati pri njihovem prizadevanju za zmanjšanje revščine ter spodbujati dobro upravljanje in trajnostni razvoj, tako da jim prek mednarodne trgovine pomaga ustvarjati dodaten prihodek, ki se nato lahko ponovno vloži v njihov lastni razvoj, ter vzpostaviti tudi bolj raznolika gospodarstva. Tarifne preferenciale sheme bi bilo treba usmeriti v pomoč tistim državam v razvoju, ki imajo večje razvojne, trgovinske in finančne potrebe.
(8)
Shemo sestavljajo splošni režim in dva posebna režima.
(9)
Splošni režim bi bilo treba dodeliti vsem tistim državam v razvoju, ki imajo skupno razvojno potrebo in so na podobni ravni gospodarskega razvoja. Države, ki jih Svetovna banka uvršča med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom, imajo stopnje dohodka na prebivalca, ki jim omogočajo doseganje višjih stopenj diverzifikacije brez tarifnih preferencialov sheme. Te države imajo gospodarstva, ki so uspešno zaključila prehod s centraliziranega na tržno gospodarstvo. Nimajo enakih razvojnih, trgovinskih in finančnih potreb kot preostale države v razvoju; so na drugačni ravni gospodarskega razvoja, tj. niso v podobnem položaju kot ranljivejše države v razvoju, zato jih je treba, da bi se preprečila neupravičena diskriminacija, obravnavati drugače. Poleg tega uporaba tarifnih preferencialov, zagotovljenih s shemo, v državah z visokim ali višjim srednjim dohodkom povečuje konkurenčni pritisk na izvoz iz revnejših in ranljivejših držav, kar bi lahko te ranljivejše države neupravičeno obremenilo. Splošni režim upošteva dejstvo, da se razvojne, trgovinske in finančne potrebe spreminjajo, in zagotavlja, da režim ostaja na voljo, če se položaj v državi spremeni.
Zaradi skladnosti se tarifni preferenciali, dodeljeni v okviru splošnega režima, ne bi smeli razširiti na države v razvoju, ki uživajo ugodnosti režima preferencialnega dostopa do trga Unije, ki zagotavlja vsaj enako stopnjo tarifnih preferencialov kot shema za praktično celotno trgovino. Da bi imeli države upravičenke in gospodarski subjekti dovolj časa za ustrezno prilagoditev, bi bilo treba splošni režim zagotavljati še dve leti od datuma začetka uporabe režima preferencialnega dostopa do trga, pri čemer bi bilo treba ta datum navesti na seznamu držav upravičenk do splošnega režima.
(10)
Za države ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost do sheme, bi se morale šteti države, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, in države, ki uživajo ugodnosti avtonomnega preferencialnega dostopa do trga Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008, Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (4) ter Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (5). Čezmorska ozemlja, povezana z Unijo, ter čezmorske države in ozemlja držav, ki niso navedeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, se ne bi smeli obravnavati kot tista, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost do sheme.
(11)
Posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje temelji na celostni zasnovi trajnostnega razvoja, kot ga priznavajo mednarodne konvencije in instrumenti, kot so Deklaracija Združenih narodov (ZN) o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Deklaracija tisočletja ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Zato bi bilo treba dodatne tarifne preferenciale, določene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, dodeliti tistim državam v razvoju, ki so zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem ranljive, da bi jim pomagali pri prevzemanju posebnih bremen in odgovornosti, ki izhajajo iz ratifikacije in učinkovitega izvajanja temeljnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju.
(12)
Preferenciali bi morali spodbuditi nadaljnjo gospodarsko rast in tako izpolnjevati potrebo po trajnostnem razvoju. Na podlagi posebnega spodbujevalnega režima bi se torej morale za zadevne države upravičenke opustiti carinske stopnje ad valorem. Opustiti bi se morale tudi posebne dajatve, razen če so kombinirane z dajatvijo ad valorem.
(13)
Države, ki izpolnjujejo merila za upravičenost do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, bi morale uživati ugodnosti dodatnih tarifnih preferencialov, če Komisija po vložitvi njihovega zahtevka potrdi, da so zadevni pogoji izpolnjeni. Vložitev zahtevkov bi bilo treba omogočiti od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Države, ki uživajo ugodnosti tarifnih preferencialov sheme v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008, bi morale prav tako vložiti nov zahtevek.
(14)
Komisija bi morala spremljati stanje ratifikacije mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju ter njihovo učinkovito izvajanje, tako da bi preučila sklepne ugotovitve in priporočila zadevnih organov za spremljanje, ustanovljenih v skladu s temi konvencijami (zadevni organi za spremljanje). Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predložiti poročilo o stanju ratifikacije zadevnih konvencij, skladnosti držav upravičenk z morebitnimi obveznostmi poročanja iz teh konvencij in stanju izvajanja konvencij v praksi.
(15)
Poročila zadevnih organov za spremljanje so bistvena za spremljanje in preklic preferencialov. Vendar takšna poročila lahko dopolnjujejo drugi viri informacij, pod pogojem, da so točni in zanesljivi. Brez poseganja v druge vire bi to lahko zajemalo informacije, ki jih pošljejo civilna družba, socialni partnerji, Evropski parlament in Svet.
(16)
Posebni režim za najmanj razvite države bi moral še naprej omogočati dajatev prost dostop do trga Unije za izdelke s poreklom iz držav, ki jih ZN priznavajo kot in uvrščajo med najmanj razvite države, razen za trgovino z orožjem. Za državo, ki je ZN ne uvrščajo več med najmanj razvite države, bi bilo treba določiti prehodno obdobje za ublažitev morebitnih negativnih posledic, ki bi jih povzročila ukinitev tarifnih preferencialov, dodeljenih na podlagi tega režima. Tarifne preferenciale, določene v okviru posebnega režima za najmanj razvite države, bi bilo treba še naprej dodeljevati tistim najmanj razvitim državam, ki uživajo ugodnosti drugega režima preferencialnega dostopa do trga Unije določene v okviru posebnega spodbujevalnega režima
(17)
Za zagotovitev skladnosti z določbami o dostopu do trga za sladkor v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu bi bilo treba za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 skupne carinske tarife do 30. septembra 2015 zahtevati uvozno dovoljenje.
(18)
Kar zadeva splošni režim, bi bilo treba še naprej razlikovati med tarifnimi preferenciali za neobčutljive in občutljive izdelke, da se tako upošteva položaj v sektorjih, ki proizvajajo enake izdelke v Uniji.
(19)
Dajatve skupne carinske tarife za neobčutljive izdelke bi morale biti še naprej opuščene, medtem ko bi bilo treba dajatve za občutljive izdelke znižati, da se zagotovi zadovoljiva stopnja uporabe in se hkrati upošteva položaj ustreznih industrijskih sektorjev v Uniji.
(20)
Tako znižanje dajatev bi moralo biti dovolj privlačno, da bi trgovce spodbudilo k uporabi možnosti, ki jih ponuja shema. Zato bi bilo treba dajatve ad valorem na splošno znižati po pavšalni stopnji 3,5 odstotne točke glede na dajatev za države z največjimi ugodnostmi, medtem ko bi se morale takšne dajatve za tekstil in tekstilne izdelke znižati za 20 %. Posebne dajatve bi bilo treba znižati za 30 %. Če je določena najnižja dajatev, se ta ne bi smela uporabljati.
(21)
Dajatve bi bilo treba v celoti opustiti, kadar zaradi preferencialne obravnave dajatve ad valorem za posamezno uvozno deklaracijo znašajo 1 % ali manj ali posebna dajatev znaša 2 EUR ali manj, saj bi lahko bil strošek pobiranja takih dajatev višji od ustvarjenega prihodka.
(22)
Graduacija bi morala temeljiti na merilih, ki so povezana z oddelki in poglavji skupne carinske tarife. Graduacijo bi bilo treba uporabiti za oddelek ali pododdelek, da bi se zmanjšalo število primerov graduacije heterogenih izdelkov. Graduacijo oddelka ali pododdelka (sestavljenega iz poglavij) za državo upravičenko bi bilo treba uporabiti, kadar oddelek tri zaporedna leta izpolnjuje merila za graduacijo, da se z izločitvijo učinka velikih in izjemnih nihanj v uvozni statistiki poveča predvidljivost in poštenost graduacije. Graduacija se ne bi smela uporabljati za države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter države upravičenke do posebnega režima za najmanj razvite države, saj imajo zelo podoben gospodarski profil ter so ranljive zaradi nizke in nediverzificirane izvozne osnove.
(23)
Za zagotovitev, da bi ugodnosti sheme uživale le tiste države, katerim so namenjene, bi bilo treba uporabiti tarifne preferenciale iz te uredbe in pravila o poreklu izdelkov, določena v Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6).
(24)
Razlogi za začasni preklic režimov iz sheme bi morali vključevati resne in sistematične kršitve načel, določenih v nekaterih mednarodnih konvencijah v zvezi s temeljnimi človekovimi pravicami in pravicami delavcev, s čimer bi se spodbujalo uresničevanje ciljev teh konvencij. Tarifne preferenciale na podlagi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje bi bilo treba začasno preklicati, če država upravičenka ne upošteva zaveze, v skladu s katero ne bo umaknila ratifikacije in bo učinkovito izvajala te konvencije, ali ne izpolnjuje zahtev glede poročanja iz zadevnih konvencij ali če država upravičenka ne sodeluje v postopkih spremljanja Unije, kot so določeni v tej uredbi.
(25)
Zaradi političnih razmer v Burmi/Mjanmaru in Belorusiji bi moral začasni preklic vseh tarifnih preferencialov za uvoz izdelkov s poreklom iz Burme/Mjanmara ali Belorusije ostati v veljavi.
(26)
Da bi dosegli ravnovesje med potrebo po boljši ciljni usmerjenosti ter večji skladnosti in preglednosti na eni strani ter večjem spodbujanju trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja prek sheme enostranskih trgovinskih preferencialov na drugi strani, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog k tej uredbi, začasnimi preklici tarifnih preferencialov v primeru neupoštevanja načel trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja, ter postopkovnimi pravili glede vložitve zahtevkov za tarifne preferenciale, dodeljene na podlagi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter izvedbo preiskav za začasni preklic in uvedbo zaščitnih ukrepov, da bi tako vzpostavili enotne in natančne tehnične ureditve. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(27)
Da bi zagotovili stabilen okvir za gospodarske subjekte, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akt v zvezi z razveljavitvijo sklepa o začasnem preklicu v skladu z nujnim postopkom, preden ta sklep o začasnem preklicu tarifnih preferencialov začne učinkovati, če razlogi, ki upravičujejo začasni preklic, ne veljajo več.
(28)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).
(29)
Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejemanje izvedbenih aktov o opustitvi tarifnih preferencialov iz nekaterih oddelkov GSP za države upravičenke in začetku postopka začasnega preklica, pri čemer bi bilo treba upoštevati vrsto in učinek teh aktov.
(30)
Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejemanje izvedbenih aktov o preiskavah za uvedbo zaščitnih ukrepov in opustitvi preferencialnih režimov, če bi lahko uvoz povzročil resne motnje na trgih Unije.
(31)
Da bi zagotovili celovitost in pravilno delovanje sheme, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če za to obstajajo nujni razlogi v ustrezno utemeljenih primerih, ki zadevajo začasne preklice zaradi neupoštevanja carinskih postopkov in obveznosti.
(32)
Da bi zagotovili stabilen okvir za gospodarske subjekte, bi morala Komisija po preteku največ šestih mesecev sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če za to obstajajo nujni razlogi v ustrezno utemeljenih primerih, ki zadevajo prenehanje ali podaljšanje začasnega preklica zaradi neupoštevanja carinskih postopkov in obveznosti.
(33)
Komisija bi morala izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, sprejeti tudi, če v ustrezno utemeljenih primerih preiskav za uvedbo zaščitnih ukrepov tako zahtevajo izredno nujni razlogi, povezani s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati.
(34)
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu redno poročati o učinkih sheme na podlagi te uredbe. Pet let po njeni uveljavitvi bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o uporabi te uredbe in oceniti potrebo po pregledu sheme, vključno s posebnim spodbujevalnim režimom za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter določbami o začasnem preklicu tarifnih preferencialov, ob upoštevanju boja proti terorizmu in področja mednarodnih standardov o preglednosti in izmenjavi informacij v davčnih zadevah. Komisija bi morala pri poročanju upoštevati učinke na razvojne, trgovinske in finančne potrebe upravičencev. Poročilo bi moralo tudi zajemati podrobno analizo vpliva te uredbe na trgovino in prihodke Unije od tarif, ob čemer je treba posebno pozornost nameniti vplivu na države upravičenke. Po potrebi bilo treba oceniti tudi skladnost z zakonodajo Unije s sanitarnega in fitosanitarnega področja. Poročilo bi moralo vsebovati tudi analizo učinkov sheme glede uvoza biogoriv in vidikov trajnosti.
(35)
Uredbo (ES) št. 732/2008 bi bilo treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
1. Shema splošnih tarifnih preferencialov (v nadaljnjem besedilu: shema) se uporablja v skladu s to uredbo.
2. Ta uredba določa naslednje tarifne preferenciale v okviru sheme:
(a)
splošni režim;
(b)
posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) ter
(c)
posebni režim za najmanj razvite države (vse razen orožja (EBA)).
Člen 2
V tej uredbi:
(a)
„GSP“ pomeni splošno shemo preferencialov, s katero Unija zagotavlja preferencialni dostop do svojega trga preko katerih koli preferencialnih režimov iz člena 1(2);
(b)
„države“ pomeni države in ozemlja, ki imajo lastno carinsko upravo;
(c)
„države, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost“ pomeni vse države v razvoju, kot so navedene v Prilogi I;
(d)
„države upravičenke do GSP“ pomeni države upravičenke do splošnega režima, kot so navedene v Prilogi II;
(e)
„države upravičenke do GSP+“ pomeni države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, kot so navedene v Prilogi III;
(f)
„države upravičenke do EBA“ pomeni države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za najmanj razvite države, kot so navedene v Prilogi IV;
(g)
„dajatve skupne carinske tarife“ pomeni dajatve iz drugega dela Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (8), razen dajatev, ki so uvedene kot del tarifnih kvot;
(h)
„oddelek“ pomeni kateri koli oddelek skupne carinske tarife iz Uredbe (EGS) št. 2658/87;
(i)
„poglavje“ pomeni katero koli poglavje skupne carinske tarife iz Uredbe (EGS) št. 2658/87;
(j)
„oddelek GSP“ pomeni oddelek, ki je naveden v Prilogi V in določen na podlagi oddelkov in poglavij skupne carinske tarife;
(k)
„režim preferencialnega dostopa do trga“ pomeni preferencialni dostop do trga Unije na podlagi trgovinskega sporazuma, ki se uporablja začasno ali je že začel veljati, ali avtonomnih preferencialov, ki jih dodeli Unija;
(l)
„učinkovito izvajanje“ pomeni integralno izvajanje vseh zavez in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, navedenih v Prilogi VIII, s čimer se zagotovi izpolnjevanje vseh načel, ciljev in pravic iz teh konvencij.
Člen 3
1. Seznam držav, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost, je naveden v Prilogi I.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge I, da bi upoštevala spremembe mednarodnega statusa ali razvrstitve držav.
3. Komisija obvesti zadevno državo, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, o kakršnih koli ustreznih spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
POGLAVJE II
SPLOŠNI REŽIM
Člen 4
1. Država, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih na podlagi splošnega režima iz točke (a) člena 1(2), razen:
(a)
če jo Svetovna banka tri zaporedna leta neposredno pred posodobitvijo seznama držav upravičenk uvrsti med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom ali
(b)
če uživa ugodnosti režima preferencialnega dostopa do trga, ki zagotavlja enake ali boljše tarifne preferenciale kot shema za praktično celotno trgovino.
2. Točki (a) in (b) odstavka 1 se ne uporabljata za najmanj razvite države.
3. Brez poseganja v točko (b) odstavka 1 se točka (a) odstavka 1 ne začne uporabljati do 21. novembra 2014 za države, ki so do 20. novembra 2012 parafirale dvostranski sporazum z Unijo o preferencialnem dostopu do trga, ki zagotavlja enake ali boljše tarifne preferenciale kot shema za praktično celotno trgovino, vendar se še ne uporablja.
Člen 5
1. Seznam držav upravičenk do GSP, ki izpolnjujejo merila iz člena 4, je naveden v Prilogi II.
2. Komisija do 1. januarja vsako leto po začetku veljavnosti te uredbe pregleda Prilogo II. Da bi imeli država upravičenka do GSP in gospodarski subjekti dovolj časa za ustrezno prilagoditev spremembi statusa države na podlagi sheme,
(a)
se sklep o črtanju države upravičenke s seznama držav upravičenk do GSP v skladu z odstavkom 3 tega člena in na podlagi točke (a) člena 4(1) začne uporabljati eno leto po začetku veljavnosti navedenega sklepa;
(b)
se sklep o črtanju države upravičenke s seznama držav upravičenk do GSP v skladu z odstavkom 3 tega člena in na podlagi točke (b) člena 4(1) začne uporabljati dve leti po začetku uporabe režima preferencialnega dostopa do trga.
3. Komisija je za namene odstavkov 1 in 2 tega člena pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge II na podlagi meril iz člena 4.
4. Komisija obvesti zadevno državo upravičenko do GSP o kakršnih koli spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
Člen 6
1. Izdelki, ki so vključeni v splošni režim iz točke (a) člena 1(2), so navedeni v Prilogi V.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge V, da bi vključila spremembe, ki so potrebne zaradi sprememb kombinirane nomenklature.
Člen 7
1. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot neobčutljivi izdelki, se v celoti opustijo, razen za kmetijske komponente.
2. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 3,5 odstotne točke. Za izdelke iz oddelkov GSP S-11a in S-11b Priloge V to znižanje znaša 20 %.
3. Če preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 732/2008 glede na dajatve ad valorem skupne carinske tarife, ki se uporabljajo na datum začetka veljavnosti te uredbe, za izdelke iz odstavka 2 tega člena predvidevajo tarifno znižanje za več kot 3,5 odstotne točke, se uporabljajo te preferencialne stopnje dajatev.
4. Posebne dajatve skupne carinske tarife, razen najnižje ali najvišje dajatve, za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 30 %.
5. Če dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, vključujejo dajatve ad valorem in posebne dajatve, se posebne dajatve ne znižajo.
6. Če je za dajatve, znižane v skladu z odstavkoma 2 in 4, določena najvišja dajatev, se ta najvišja dajatev ne zniža. Če je za take dajatve določena najnižja dajatev, se ta najnižja dajatev ne uporablja.
Člen 8
1. Tarifni preferenciali iz člena 7 se za izdelke iz oddelka GSP s poreklom iz države upravičenke do GSP opustijo, kadar povprečna vrednost uvoza takih izdelkov iz te države upravičenke do GSP v Unijo tri zaporedna leta presega prage, navedene v Prilogi VI. Pragi se izračunajo kot odstotek skupne vrednosti uvoza enakih izdelkov iz vseh držav upravičenk do GSP v Unijo.
2. Komisija pred uporabo tarifnih preferencialov iz te uredbe v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt, ki določi seznam oddelkov GSP, pri katerih se tarifni preferenciali iz člena 7 za državo upravičenko do GSP opustijo. Ta izvedbeni akt se uporablja od 1. januarja 2014.
3. Komisija vsaka tri leta pregleda seznam iz odstavka 2 tega člena in sprejme izvedbeni akt v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2), da bi opustila ali ponovno vzpostavila tarifne preferenciale iz člena 7. Ta izvedbeni akt se uporablja od 1. januarja tistega leta, ki sledi začetku njegove veljavnosti.
4. Seznam iz odstavkov 2 in 3 tega člena se določi na podlagi podatkov, ki so na voljo 1. septembra tistega leta, v katerem se izvede pregled, in dve leti pred letom pregleda. V seznamu se upošteva uvoz iz držav upravičenk do GSP iz Priloge II, ki se takrat uporablja. Vendar se vrednost uvoza iz držav upravičenk do GSP, ki ob začetku veljavnosti opustitve ne uživajo več ugodnosti tarifnih preferencialov iz točke (b) člena 4(1), ne upošteva.
5. Komisija zadevno državo uradno obvesti o sklepu, sprejetem izvedbenem aktu v skladu z odstavkoma 2 in 3.
6. Komisija je ob vsaki spremembi Priloge II v skladu z merili iz člena 4 pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge VI, da se prilagodijo pogoji iz navedene priloge in se s tem ohrani sorazmerno enaka utež gradiranih oddelkov izdelkov, kot je opredeljeno v odstavku 1 tega člena.
POGLAVJE III
POSEBNI SPODBUJEVALNI REŽIM ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ IN DOBRO UPRAVLJANJE
Člen 9
1. Država upravičenka do GSP lahko uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz točke (b) člena 1(2), če
(a)
se v skladu s Prilogo VII šteje za ranljivo zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem;
(b)
je ratificirala vse konvencije iz Priloge VIII (v nadaljnjem besedilu: zadevne konvencije) in najnovejše razpoložljive sklepne ugotovitve zadevnih organov za spremljanje v skladu s temi konvencijami (v nadaljnjem besedilu: zadevni organi za spremljanje) ne razkrivajo resnih napak pri učinkovitem izvajanju katere koli izmed teh konvencij;
(c)
glede nobene od zadevnih konvencij ni vložila pridržka, ki je prepovedan s katero koli od teh konvencij ali ki se za namene tega člena šteje kot nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije.
Za namene tega člena se šteje, da pridržki niso nezdružljivi s ciljem in namenom konvencije, razen če:
(i)
ni bilo s postopkom, izrecno predvidenim v ta namen v skladu s konvencijo, ugotovljeno nasprotno, ali
(ii)
če takega postopka ni, če Unija - kadar je pogodbenica konvencije - in/ali kvalificirana večina držav članic, pogodbenic konvencije, v skladu s svojimi pristojnostmi, kakor so opredeljene v pogodbah, nasprotujejo pridržku zaradi nezdružljivosti s ciljem in namenom konvencije in tako v skladu z določbami Dunajske konvencije o pogodbenem pravu nasprotujejo začetku veljavnosti konvencije med njimi in državo, ki je vložila pridržek;
(d)
se zaveže, da bo ohranila ratifikacijo zadevnih konvencij in zagotavljala učinkovito izvajanje teh konvencij;
(e)
brez pridržkov sprejme zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, in se zavezuje, da bo dovolila redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z določbami zadevnih konvencij, ter
(f)
se zaveže k udeležbi in sodelovanju pri postopku spremljanja iz člena 13.
2. Komisija je pooblaščena, da ob vsaki spremembi Priloge II v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge VII, da se pregleda prag ranljivosti iz točke 1(b) Priloge VII in se s tem ohrani sorazmerno enaka utež praga ranljivosti, kot je izračunan v skladu s Prilogo VII.
Člen 10
1. Posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje se dodeli, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
država upravičenka do GSP je vložila zahtevek v ta namen in
(b)
preučitev zahtevka pokaže, da država prosilka izpolnjuje pogoje iz člena 9(1).
2. Država prosilka vloži zahtevek pri Komisiji v pisni obliki. V zahtevku so navedene izčrpne informacije o ratifikaciji zadevnih konvencij in zaveze iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1).
3. Komisija o prejemu zahtevka obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija je po preučitvi zahtevka pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte, s katerimi določi ali spremeni Prilogo III, da bi tako državi prosilki dodelila posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje prek vključitve te države na seznam držav upravičenk do GSP+.
5. Če država upravičenka do GSP+ ne izpolnjuje več pogojev iz točke (a) ali (c) člena 9(1) ali prekliče katero koli od svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1), je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirani akt, s katerim spremeni Prilogo III, da bi tako to državo črtala s seznama držav upravičenk do GSP+.
6. Komisija državo prosilko o sklepu, sprejetem v skladu z odstavkoma 4 in 5 tega člena, uradno obvesti po spremembi Priloge III in njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije. Če se državi prosilki dodeli posebni spodbujevalni režim, se ji sporoči datum, s katerim začne zadevni delegirani akt veljati.
7. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopkov odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov ter vložitve in obravnave zahtevkov.
Člen 11
1. Izdelki, vključeni v posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, so navedeni v Prilogi IX.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IX, da bi upoštevala spremembe kombinirane nomenklature, ki vplivajo na izdelke iz navedene priloge.
Člen 12
1. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za vse izdelke iz Priloge IX s poreklom iz države upravičenke do GSP+ se opustijo.
2. Posebne dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz odstavka 1 se v celoti opustijo, razen za izdelke, za katere dajatve skupne carinske tarife vključujejo dajatve ad valorem. Za izdelke z oznako kombinirane nomenklature 1704 10 90 je posebna dajatev omejena na 16 % carinske vrednosti.
Člen 13
1. Od datuma dodelitve tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, Komisija redno pregleduje stanje ratifikacije zadevnih konvencij in spremlja njihovo učinkovito izvajanje ter sodelovanje z zadevnimi organi za spremljanje, tako da preučuje sklepne ugotovitve in priporočila teh organov za spremljanje.
2. Država upravičenka do GSP+ pri tem sodeluje s Komisijo in zagotavlja vse informacije, potrebne za oceno izpolnjevanja zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) in njen položaj glede točke (c) člena 9(1).
Člen 14
1. Komisija do 1. januarja 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o stanju ratifikacije zadevnih konvencij, skladnosti držav upravičenk do GSP+ z vsemi obveznostmi poročanja iz teh konvencij in stanju učinkovitega izvajanja teh konvencij.
2. To poročilo vključuje:
(a)
sklepne ugotovitve ali priporočila zadevnih organov za spremljanje v zvezi s posamezno državo upravičenko do GSP+ in
(b)
sklepne ugotovitve Komisije v zvezi s tem, ali posamezna država upravičenka do GSP+ upošteva svoje zaveze glede izpolnjevanja obveznosti poročanja, sodelovanja z zadevnimi organi za spremljanje v skladu z zadevnimi konvencijami in zagotavljanja učinkovitega izvajanja teh konvencij.
Poročilo lahko vključuje kakršne koli informacije, za katere Komisija meni, da so primerne.
3. Komisija pri pripravi sklepnih ugotovitev v zvezi z učinkovitim izvajanjem zadevnih konvencij oceni sklepne ugotovitve in priporočila zadevnih organov za spremljanje ter - brez poseganja v druge vire - informacije, ki jih pošljejo tretje strani, vključno s civilno družbo, socialnimi partnerji, Evropskim parlamentom ali Svetom.
Člen 15
1. Če država upravičenka do GSP+ v praksi ne upošteva svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali je država upravičenka do GSP+ vložila pridržek, ki je prepovedan s katero koli zadevno konvencijo ali je nezdružljiv z njenim ciljem in namenom te konvencije točke (c) člena 9(1), se posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje začasno prekliče za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz take države upravičenke.
2. Država upravičenka do GSP+ dokazuje izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) in njen položaj glede točk (c) člena 9(1).
3. Če Komisija na podlagi sklepnih ugotovitev poročila iz člena 14 ali na podlagi razpoložljivih dokazov upravičeno sumi, da posamezna država upravičenka do GSP+ ne upošteva svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali je vložila pridržek, ki je prepovedan s katero koli ustrezno konvencijo ali nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije, kot je določeno v točki (c) člena 9(1), v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Komisija o tem obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije in o tem obvesti zadevno državo upravičenko do GSP+. V obvestilu:
(a)
se navedejo razlogi za upravičen sum glede neizpolnjevanja zavez države upravičenke do GSP+ iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali obstoja pridržka, ki je prepovedan s katero koli zadevno konvencijo ali nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije, kot je določeno v točki (c) člena 9(1), kar lahko povzroči dvome v zvezi z upravičenostjo države do nadaljnjega uživanja ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter
(b)
se določi rok, ki ne sme biti daljši od šestih mesecev od datuma objave obvestila in v katerem država upravičenka do GSP+ predloži svoje pripombe.
5. Komisija zadevni državi upravičenki v obdobju iz točke (b) odstavka 4 zagotovi vse možnosti za sodelovanje.
6. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim vključno s sklepnimi ugotovitvami in priporočili zadevnih organov za spremljanje. Komisija pri oblikovanju svojih sklepnih ugotovitev oceni vse ustrezne informacije.
7. Komisija v treh mesecih po izteku obdobja, določenega v obvestilu, sklene,
(a)
da bo končala postopek začasnega preklica ali
(b)
da bo začasno preklicala tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.
8. Če Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o končanju postopka začasnega preklica. Ta izvedbeni akt med drugim temelji na prejetih dokazih.
9. Če Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasen preklic na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge III, da bi začasno preklicala tarifne preferenciale, določene v posebnem spodbujevalnem režimu za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz točke (b) člena 1(2).
10. Če Komisija sprejme sklep o začasnem preklicu, začne tak delegirani akt učinkovati šest mesecev po njegovem sprejetju.
11. Če se razlogi, ki upravičujejo začasen preklic, odpravijo pred začetkom učinkovanja delegiranega akta iz odstavka 9 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 37 razveljavi sprejeti akt o začasnem preklicu tarifnih preferencialov.
12. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za začasni preklic posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda.
Člen 16
Če Komisija ugotovi, da so razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov iz člena 15(1), odpravljeni, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge III, da bi tako ponovno vzpostavili tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.
POGLAVJE IV
POSEBNI REŽIM ZA NAJMANJ RAZVITE DRŽAVE
Člen 17
1. Država, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega režima za najmanj razvite države iz točke (c) člena 1(2), če ZN zadevno državo opredelijo kot najmanj razvito državo.
2. Komisija redno pregleduje seznam držav upravičenk do EBA na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov. Če država upravičenka do EBA ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 1 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni Priloga IV z namenom črtanja zadevne države s seznama držav upravičenk do EBA, ki se izvrši po triletnem prehodnem obdobju od datuma začetka veljavnosti delegiranega akta.
3. Dokler ZN nove neodvisne države ne uvrstijo med najmanj razvite države, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IV kot začasni ukrep, da bi tako državo vključila na seznam držav upravičenk do EBA.
Če ZN take nove neodvisne države med prvim razpoložljivim pregledom kategorije najmanj razvitih držav ne uvrstijo med najmanj razvite države, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 36 nemudoma sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IV, s čimer črta to državo iz navedene priloge, ne da bi odobrila prehodno obdobje iz odstavka 2 tega člena.
4. Komisija zadevno državo upravičenko do EBA uradno obvesti o kakršnih koli spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
Člen 18
1. Dajatve skupne carinske tarife za vse izdelke iz poglavij od 1 do 97 kombinirane nomenklature, razen tistih iz poglavja 93, s poreklom iz države upravičenke do EBA se v celoti opustijo.
2. Za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 skupne carinske tarife je od 1. januarja 2014 do 30. septembra 2015 potrebno uvozno dovoljenje.
3. Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme podrobna pravila za izvajanje določb iz odstavka 2 tega člena v skladu s postopkom iz člena 195 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (9).
POGLAVJE V
DOLOČBE O ZAČASNEM PREKLICU, KI SO SKUPNE VSEM REŽIMOM
Člen 19
1. Preferencialni režimi iz člena 1(2) se lahko začasno prekličejo za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, zaradi katerega koli od naslednjih razlogov:
(a)
resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, ki so navedene v delu A Priloge VIII;
(b)
izvoza blaga, ki ga izdelajo zaporniki;
(c)
resnih pomanjkljivosti pri carinskem nadzoru izvoza ali tranzita drog (nedovoljenih snovi ali prekurzorjev) ali neupoštevanja mednarodnih konvencij o boju proti terorizmu in pranju denarja;
(d)
resnih in sistematičnih nepoštenih trgovinskih praks (vključno s takimi, ki prizadenejo dobavo surovin), ki negativno vplivajo na industrijo Unije in jih država upravičenka ne preprečuje. Uporaba tega člena pri nepoštenih trgovinskih praksah, ki so prepovedane ali proti katerim je mogoče ukrepati na podlagi sporazumov STO, temelji na ustrezni predhodni odločitvi pristojnega organa STO;
(e)
resnih in sistematičnih kršitvah ciljev regionalnih ribiških organizacij ali morebitnih mednarodnih ureditev za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov, katerih članica je Unija.
2. Za izdelke, za katere veljajo protidampinški ali izravnalni ukrepi na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (10) ali Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškem uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (11), se preferencialni režimi iz te uredbe v skladu s točko (d) odstavka 1 ne prekličejo iz razlogov, ki upravičujejo te ukrepe.
3. Če Komisija meni, da na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena obstajajo zadostni razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru katerega koli preferencialnega režima iz člena 1(2), v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica. Komisija o tem izvedbenem aktu obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem razglasi začetek postopka začasnega preklica, in o tem uradno obvesti zadevno državo upravičenko. V obvestilu se:
(a)
navedejo zadostni razlogi za izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica iz odstavka 3 in
(b)
navede, da bo Komisija šest mesecev od datuma objave obvestila spremljala in ocenjevala položaj v zadevni državi upravičenki.
5. Komisija zadevni državi upravičenki v obdobju spremljanja in vrednotenja zagotovi vse možnosti za sodelovanje.
6. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim razpoložljive ocene, pripombe, sklepe, priporočila in sklepne ugotovitve zadevnih organov za spremljanje, če je to ustrezno. Komisija pri oblikovanju svojih sklepnih ugotovitev oceni vse ustrezne informacije.
7. Komisija v treh mesecih po izteku obdobja iz točke (b) odstavka 4 zadevni državi upravičenki predloži poročilo o svojih ugotovitvah in zaključkih. Država upravičenka ima pravico, da predloži pripombe k poročilu. Obdobje za predložitev pripomb ni daljše od enega meseca.
8. Komisija v šestih mesecih po izteku obdobja iz točke (b) odstavka 4 sklene,
(a)
da bo končala postopek začasnega preklica ali
(b)
da bo začasno preklicala tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2).
9. Če Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o koncu postopka začasnega preklica.
10. Če Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasni preklic na podlagi razlogov iz odstavka 1, je v skladu s členom 36 pooblaščena, da sprejme delegirane akte za spremembo prilog II, III ali IV, kot je ustrezno, da bi začasno preklicala tarifne preferenciale, določene v preferencialnih režimih iz člena 1(2).
11. V obeh primerih iz odstavkov 9 in 10 sprejeti akt med drugim temelji na prejetih dokazih.
12. Če Komisija sprejme sklep o začasnem preklicu, začne takšen delegirani akt učinkovati šest mesecev po njegovem sprejetju.
13. Če se razlogi, ki upravičujejo začasni preklic, odpravijo pred začetkom učinkovanja delegiranega akta iz odstavka 10 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 37 razveljavi akt o začasnem preklicu tarifnih preferencialov.
14. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za začasni preklic vseh režimov, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda.
Člen 20
Če Komisija ugotovi, da so razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov iz člena 19(1), odpravljeni, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo prilog II, III ali IV, kot je ustrezno, in sicer za namen ponovne vzpostavitve tarifnih preferencialov, določenih v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2).
Člen 21
1. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, se lahko za vse ali določene izdelke s poreklom iz države upravičenke začasno prekličejo v primeru goljufij, nepravilnosti ali sistematičnega neupoštevanja ali nezagotavljanja izpolnjevanja pravil o poreklu izdelkov in z njimi povezanih postopkov ali nezagotavljanja upravnega sodelovanja, potrebnega za izvajanje in nadzor preferencialnih režimov iz člena 1(2).
2. Upravno sodelovanje iz odstavka 1 med drugim zahteva, da država upravičenka:
(a)
Komisiji sporoča informacije, potrebne za izvajanje pravil o poreklu in njihov nadzor, in jih posodablja;
(b)
Uniji pomaga pri izvajanju naknadnega preverjanja porekla izdelkov, če to zahtevajo carinski organi držav članic, in Komisiji pravočasno sporoči rezultate;
(c)
Uniji pomaga tako, da v tesnem sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi držav članic Komisiji omogoča, da v tej državi izvaja misije Unije na področju upravnega in preiskovalnega sodelovanja z namenom preverjanja verodostojnosti dokumentov ali točnosti informacij, pomembnih za dodelitev preferencialnih režimov iz člena 1(2);
(d)
izvaja ali poskrbi za izvedbo ustreznih poizvedb za odkrivanje in preprečevanje kršitev pravil o poreklu;
(e)
spoštuje ali zagotovi spoštovanje pravil o poreklu v zvezi z regionalno kumulacijo v smislu Uredbe (EGS) št. 2454/93, če je država do te kumulacije upravičena, in
(f)
Uniji pomaga pri preverjanju domnevnega goljufivega ravnanja v zvezi s poreklom, pri čemer se lahko obstoj goljufije domneva, kadar uvoz izdelkov v okviru preferencialnih režimov, predvidenih s to uredbo, znatno presega običajno raven izvoza države upravičenke.
3. Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začasni preklic zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sklene, da bo začasno preklicala tarifne preferenciale iz preferencialnih režimov iz člena 1(2) za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke.
4. Komisija pred sprejetjem takega sklepa v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, v katerem navede, da obstajajo razlogi za upravičeni dvom glede skladnosti z odstavkoma 1 in 2, kar lahko postavi pod vprašaj pravico države upravičenke, da še naprej uživa ugodnosti, ki so ji dodeljene s to uredbo.
5. Komisija zadevno državo upravičenko obvesti o vseh sklepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3, preden ti začnejo veljati.
6. Obdobje začasnega preklica ni daljše od šestih mesecev. Komisija najpozneje ob izteku navedenega obdobja v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sklene, ali bo začasni preklic končala ali pa bo obdobje začasnega preklica podaljšala.
7. Države članice Komisiji sporočijo vse ustrezne informacije, ki lahko upravičijo začasni preklic tarifnih preferencialov ali njegovo podaljšanje.
POGLAVJE VI
DOLOČBE O ZAŠČITI IN NADZORU
ODDELEK I
Splošni zaščitni ukrepi
Člen 22
1. Če se izdelek s poreklom iz države, upravičene do katerega koli od preferencialnih režimov iz člena 1(2), uvaža v količinah in/ali po cenah, ki povzročajo ali lahko povzročijo resne težave za proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji, se lahko za ta izdelek ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.
2. Za namene tega poglavja „podoben izdelek“ pomeni izdelek, ki je identičen, tj. v vseh pogledih enak obravnavanemu izdelku, če pa takega izdelka ni, drug izdelek, ki obravnavanemu izdelku sicer ni enak v vseh pogledih, vendar so njegove značilnosti zelo podobne značilnostim obravnavanega izdelka.
3. Za namene tega poglavja so „zainteresirane strani“ tiste strani, ki so vključene v proizvodnjo, distribucijo in/ali prodajo uvoženih izdelkov iz odstavka 1 in podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za sprejetje splošnih zaščitnih ukrepov, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti, razkritja, obiskov zaradi preverjanja in glede pregleda.
Člen 23
Šteje se, da obstajajo resne težave, če se poslabša gospodarski in/ali finančni položaj proizvajalcev Unije. Komisija pri preverjanju, ali je do takega poslabšanja prišlo, med drugim upošteva naslednje dejavnike v zvezi s proizvajalci Unije, če so take informacije na voljo:
(a)
tržni delež;
(b)
proizvodnjo;
(c)
zaloge;
(d)
proizvodno zmogljivost;
(e)
stečaje;
(f)
dobičkonosnost;
(g)
izkoriščenost zmogljivosti;
(h)
zaposlovanje;
(i)
uvoz;
(j)
cene.
Člen 24
1. Komisija preuči, ali je treba ponovno uvesti običajne dajatve skupne carinske tarife, če obstaja dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz člena 22(1).
2. Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali združenja brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu proizvajalcev Unije, ali na lastno pobudo Komisije, če po njenem mnenju na podlagi dejavnikov iz člena 23 obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki upravičujejo začetek preiskave. Zahtevek za začetek preiskave vključuje dokaze, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 22(1). Zahtevek se vloži pri Komisiji. Komisija preuči, kolikor je to mogoče, točnost in primernost dokazov, predloženih v zahtevku, da bi ugotovila, ali obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki bi upravičili začetek preiskave.
3. Kadar je jasno, da obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki upravičujejo začetek postopkov, Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Postopek se začne v enem mesecu po prejemu zahtevka v skladu z odstavkom 2. Če se preiskava začne, se v obvestilu navedejo vsi potrebni podatki o postopku in rokih, vključno z dostopom do pooblaščenca za zaslišanje pri Generalnem direktoratu Evropske komisije za trgovino.
4. Preiskava, vključno s fazami postopka iz členov 25, 26 in 27, se konča v 12 mesecih po njenem začetku.
Člen 25
Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ter če bi zamuda povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, in s katerimi se za obdobje največ 12 mesecev ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.
Člen 26
Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 22(1), Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt za ponovno uvedbo dajatev skupne carinske tarife. Ta izvedbeni akt začne veljati v enem mesecu od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 27
Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 22(1) niso izpolnjeni, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt, s katerim konča preiskavo in postopke. Ta izvedbeni akt se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Preiskava se šteje za končano, če se v roku iz člena 24(4) ne objavi noben izvedbeni akt, pri čemer morebitni nujni preventivni ukrepi samodejno prenehajo veljati. Povrnejo se vse dajatve skupne carinske tarife, ki se poberejo kot posledica teh začasnih ukrepov.
Člen 28
Dajatve skupne carinske tarife se ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za preprečitev poslabšanja gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ali dokler obstaja nevarnost za tako poslabšanje. Obdobje ponovne uvedbe ni daljše od treh let, razen če se podaljša v ustrezno utemeljenih okoliščinah.
ODDELEK II
Zaščitni ukrepi v tekstilnem, kmetijskem in ribiškem sektorju
Člen 29
1. Brez poseganja v oddelek I tega poglavja Komisija 1. januarja vsako leto na lastno pobudo in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o ukinitvi tarifnih preferencialov iz členov 7 in 12 za izdelke iz oddelkov GSP S-11a in S-11b iz Priloge V ali izdelke, ki spadajo v oznake kombinirane nomenklature 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 in 3824 90 97, kadar uvoz takih izdelkov, navedenih v prilogah V ali IX, kot je ustrezno, izhaja iz države upravičenke in se njegova skupna vrednost
(a)
v primerjavi s predhodnim koledarskim letom količinsko (po obsegu) poveča za vsaj 13,5 % ali
(b)
pri izdelkih iz oddelkov GSP S-11a in S-11b iz Priloge V preseže v točki 2 Priloge VI navedeni delež vrednosti uvoza izdelkov, navedenih v oddelkih GSP S-11a in S-11b iz Priloge V, iz vseh držav in ozemelj iz Priloge II v Unijo v katerem koli 12-mesečnem obdobju.
2. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za države upravičenke do EBA niti za države, katerih delež ustreznih izdelkov v iz člena 29(1) ne presega 6 % celotnega uvoza enakih izdelkov iz prilog V ali IX, kot je ustrezno, ki ga opravi Unija.
3. Ukinitev tarifnih preferencialov začne učinkovati dva meseca po datumu objave zadevnega akta Komisije v ta namen v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 30
Če uvoz izdelkov iz Priloge I k PDEU povzroča ali bi lahko povzročil resne motnje na trgih Unije, zlasti v eni ali več najbolj oddaljenih regijah, ali v regulativnih mehanizmih teh trgov, Komisija brez poseganja v oddelek I tega poglavja na lastno pobudo ali na zahtevo države članice po posvetovanju z odborom za zadevno skupno tržno ureditev na področju kmetijstva ali ribištva v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt o opustitvi preferencialnih režimov za zadevne izdelke.
Člen 31
Komisija zadevno državo upravičenko čim prej obvesti o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s členom 29 ali 30, preden ta začne učinkovati.
ODDELEK III
Nadzor v kmetijskem in ribiškem sektorju
Člen 32
1. Brez poseganja v oddelek I tega poglavja se lahko za izdelke iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, s poreklom iz držav upravičenk uporabi poseben nadzorni mehanizem za preprečevanje motenj na trgih Unije. Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice po posvetovanju z odborom za zadevno skupno tržno ureditev na področju kmetijstva ali ribištva v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt o tem ali bo uporabila ta posebni nadzorni mehanizem, in določi izdelke, za katere se bo ta nadzorni mehanizem uporabljal.
2. Če se oddelek I tega poglavja uporablja za izdelke iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, s poreklom iz držav upravičenk, se obdobje iz člena 24(4) te uredbe skrajša na dva meseca v naslednjih primerih:
(a)
če zadevna država upravičenka ne zagotavlja skladnosti s pravili o poreklu ali upravnega sodelovanja iz člena 21 ali
(b)
če uvoz izdelkov iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, v okviru preferencialnih režimov, dodeljenih v skladu s to uredbo, znatno presega običajno raven izvoza zadevne države upravičenke.
POGLAVJE VII
SKUPNE DOLOČBE
Člen 33
1. Za dodelitev ugodnosti tarifnih preferencialov morajo imeti izdelki, za katere se zahtevajo tarifni preferenciali, poreklo iz države upravičenke.
2. Za namene preferencialnih režimov iz člena 1(2) te uredbe so pravila o poreklu v zvezi z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom in z njimi povezani postopki ter metode upravnega sodelovanja določeni v Uredbi (EGS) št. 2454/93.
Člen 34
1. Če se za posamezno uvozno deklaracijo stopnja dajatve ad valorem v skladu s to uredbo zmanjša na 1 % ali manj, se ta dajatev v celoti opusti.
2. Če se za posamezno uvozno deklaracijo stopnja posebne dajatve v skladu s to uredbo zmanjša na 2 EUR ali manj na posamezni znesek v eurih, se ta dajatev v celoti opusti.
3. Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 se končna stopnja preferencialne dajatve, izračunana v skladu s to uredbo, zaokroži navzdol na prvo decimalno mesto.
Člen 35
1. Za namene te uredbe se kot statistični vir uporabljajo zunanjetrgovinski statistični podatki Komisije (Eurostat).
2. Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami (12) Komisiji (Eurostat) pošljejo svoje statistične podatke o izdelkih, ki so bili dani v carinski postopek sprostitve v prosti promet v okviru tarifnih preferencialov. Iz teh podatkov, ki se predložijo z navedbo oznak kombinirane nomenklature in, kjer je to ustrezno, oznak TARIC, so po državah porekla razvidne vrednosti, količine in morebitne dodatne enote, ki se zahtevajo v skladu z opredelitvami iz navedene uredbe. Države članice v skladu s členom 8(1) navedene Uredbe posredujejo te statistične podatke najpozneje v štiridesetih dneh po koncu vsakega mesečnega referenčnega obdobja. Da bi omogočili informacije in izboljšali preglednost, Komisija zagotovi tudi, da so zadevni statistični podatki za oddelke GSP redno na voljo v javni podatkovni bazi.
3. Države članice v skladu s členom 308(d) Uredbe (EGS) št. 2454/93 Komisiji na njeno zahtevo pošljejo podrobne podatke o količinah in vrednostih izdelkov, ki so bili v predhodnih mesecih sproščeni v prosti promet v okviru tarifnih preferencialov. Ti podatki vključujejo izdelke iz odstavka 4 tega člena.
4. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja uvoz izdelkov, ki spadajo v oznake kombinirane nomenklature 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 in 3824 90 97, da bi ugotovila, ali so izpolnjeni pogoji iz členov 22, 29 in 30.
Člen 36
1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 in 22 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 20. novembra 2012.
3. Pooblastilo iz členov 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 ali 22 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 ali 22, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 37
1. Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati takoj in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu, sprejetem v skladu s tem členom, se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.
2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 36(5). Komisija v tem primeru nemudoma razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o svoji odločitvi, da mu nasprotuje.
Člen 38
1. Informacije, prejete v skladu s to uredbo, se uporabljajo samo za namen, za katerega so bile zahtevane.
2. Zaupne informacije in informacije, predložene na zaupni osnovi, ki so prejete v skladu s to uredbo, se smejo razkriti le s posebnim dovoljenjem osebe, ki je te informacije predložila.
3. Pri vsaki zahtevi za zaupno obravnavo se navedejo razlogi za zaupnost informacij. Vendar, če oseba, ki je informacije predložila, slednjih ne želi niti objaviti niti dovoliti njihovega razkritja v splošnem smislu ali v obliki povzetka in se izkaže, da zahteva za zaupno obravnavo ni upravičena, se zadevne informacije lahko zanemarijo.
4. Informacije se v vsakem primeru obravnavajo kot zaupne, če bi njihovo razkritje verjetno imelo škodljive posledice za osebo, ki je te informacije predložila, ali za vir teh informacij.
5. Odstavki 1 do 4 ne izključujejo sklicevanja organov Unije na splošne informacije in predvsem na razloge, na katerih temeljijo sklepi, sprejeti v skladu s to uredbo. Vendar ti organi upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo.
Člen 39
1. Komisiji pomaga Odbor za splošne preferenciale, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 732/2008. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice preuči katero koli zadevo, ki se nanaša na uporabo te uredbe.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.
Člen 40
Komisija do 1. januarja 2016 in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinkih sheme, ki zajema zadnje dvoletno obdobje in vse preferencialne režime iz člena 1(2).
Komisija do 21. novembra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe. To poročilo lahko vsebuje zakonodajni predlog.
Člen 41
Uredbo Sveta (ES) št. 732/2008 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevanje na to uredbo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge X.
POGLAVJE VIII
KONČNE DOLOČBE
Člen 42
1. Vsaka preiskava ali postopek začasnega preklica, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008 začne, vendar se ne konča, se samodejno ponovno začne v skladu s to uredbo, razen v zvezi z državo upravičenko do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz navedene uredbe, če se preiskava nanaša le na ugodnosti, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Vendar se taka preiskava samodejno ponovno začne, če ista država upravičenka zaprosi za posebni spodbujevalni režim iz te uredbe pred 1. januarjem 2015.
2. Informacije, prejete med preiskavo, ki je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008 začeta, vendar ni bila končana, se upoštevajo v vsaki ponovno začeti preiskavi.
Člen 43
1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 20. novembra 2012.
Vendar se tarifni preferenciali, določeni v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2), uporabljajo od 1. januarja 2014.
3. Ta shema se uporablja do 31. decembra 2023. Datum poteka veljavnosti pa ne velja niti za posebne režime za najmanj razvite države niti za nobene druge določbe te uredbe, kadar se uporabljajo v zvezi s tem režimom.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 25. oktobra 2012