Input:
KOMISIJAS LĒMUMS
(2014. gada 14. augusts),
ar ko Grieķijas Republikai piešķir atkāpi no vairākiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK noteikumiem
(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5902)
(2014/536/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību;
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 44. panta 1. punktu un 48. pantu;
ņemot vērā Grieķijas Republikas 2012. gada 17. janvāra un 2003. gada 5. decembra pieteikumus;
pēc dalībvalstu informēšanas par šo pieteikumu,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Grieķijas Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrija (turpmāk tekstā - YPEKA) 2012. gada 17. janvārī iesniedza Komisijai pieteikumu (turpmāk tekstā - “pieteikums”) saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu par atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK III un VIII nodaļas prasībām vairākām Grieķijas salām, kas nav savienotas ar kontinentālās Grieķijas elektroenerģijas sistēmu (turpmāk tekstā - “nesavienotās salas” jeb NII).
(2)
Komisija 2012. gada 12. septembrī lūdza Grieķijas enerģētikas regulatoru (turpmāk tekstā - RAE) iesniegt piezīmes par šo pieteikumu. RAE uz šo lūgumu atbildēja 2012. gada 16. novembrī (turpmāk tekstā - “RAE atzinums”).
(3)
RAE sniedza papildu informāciju pieteikuma pamatošanai 2013. gada 17. decembrī, 2013. gada 23. decembrī, 2014. gada 4. februārī, 2014. gada 28. februārī un 2014. gada 17. martā.
(4)
Komisija 2014. gada 14. martā (ar papildinājumu, kas tika nosūtīts 2014. gada 20. martā) informēja dalībvalstis par šo pieteikumu saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu, aicinot vajadzības gadījumā iesniegt apsvērumus līdz 2014. gada 25. martam. Netika saņemts neviens apsvērums.
(5)
YPEKA, iesniedzot šo pieteikumu, atjaunināja pieteikumu, ko Attīstības ministrija bija iesniegusi 2003. gada 5. decembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punktu (2) (turpmāk tekstā - “sākotnējais pieteikums”) par atkāpi no vairākiem Direktīvas 2003/54/EK noteikumiem. Kaut arī bija veikti provizoriski pasākumi sākotnējā pieteikuma izpētei, atkāpe saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punktu netika ne piešķirta, ne arī atteikta.
2. YPEKA IESNIEGTAIS PIETEIKUMS
2.1. PIEPRASĪTĀS ATKĀPES APJOMS
(6)
Pieteikumā tika prasīta atkāpe no Direktīvas 2009/72/EK III un VIII nodaļas prasībām.
(7)
Direktīvas 2009/72/EK III nodaļa attiecas uz atļaujas izsniegšanas un konkursa procedūrām attiecībā uz jaunām jaudām. VIII nodaļa attiecas uz trešo personu piekļuvi, tirgus atvērtību un tiešajām līnijām.
2.2. PAŠREIZĒJĀ ELEKTROENERĢIJAS SISTĒMAS ORGANIZĀCIJA NII
(8)
Grieķijas enerģijas tirgu lielākoties regulē Grieķijas likums Nr. 4001/2011, kas transponē Direktīvu 2009/72/EK. Likums Nr. 4001/2011 stājās spēkā 2011. gada 22. augustā.
(9)
DEDDIE SA (turpmāk tekstā - DEDDIE) ir Grieķijas sadales sistēmas operators, kas 100 % pieder, bet juridiski un funkcionāli nav piesaistīts Valsts enerģētikas korporācijai (turpmāk tekstā - PPC), vēsturiskajam Grieķijas elektroenerģijas ražotājam un piegādātājam. Tīkla aktīvi, kurus ekspluatē DEDDIE, pieder PPC.
(10)
Saskaņā ar Likuma Nr. 4001/2011 127. pantu DEDDIE atbild par Grieķijas elektroenerģijas sadales sistēmas izveidi, ekspluatāciju un uzturēšanu, tostarp par elektroenerģijas sadales sistēmu NII.
(11)
Turklāt DEDDIE atbild par elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju NII. Šie uzdevumi ietver: i) ražošanas attīstības plāna sagatavošanu izolētām mikrosistēmām, tostarp izstrādājot programmu to savienošanai ar citām NII, ii) nepieciešamo objektu pieejamības nodrošināšanu jaunu ražošanas jaudu uzstādīšanai, lai varētu palielināt esošās jaudas vai piegādes elementus un paplašināt Grieķijas elektrosadales sistēmu, pieslēdzot tai savstarpēji nesavienotās salas un izolētās mikrosistēmas, iii) līgumu slēgšanu ar licenču īpašniekiem, regulējot elektroapgādi uz un no sistēmas, papildu pakalpojumu sniegšanu NII sadales sistēmām un kompensācijas elektroenerģijas ražotājiem par lietotājiem un piegādātājiem piegādātās elektroenerģijas izdevumiem un par citiem īpašiem mērķiem paredzētiem ieņēmumiem un izdevumiem, piemēram, kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.
(12)
Likuma Nr. 4001/2011 137. panta 1. punkts paredz, ka visi elektroenerģijas lietotāji jāklasificē kā tiesīgie lietotāji, izņemot izolēto mikrotīklu lietotājus saskaņā ar tā paša likuma 139. pantu.
(13)
Saskaņā ar Likuma Nr. 4001/2011 133. panta 3. punktu:
“Izņemot gadījumus, kad elektroenerģiju ražo no atjaunojamiem energoresursiem vai augsti efektīvās koģenerācijas vai hibrīda stacijās, un pašpatēriņam, ja atkāpe ir piešķirta saskaņā ar 139. panta noteikumiem, ražošanas licenci piešķir tikai PPC SA saskaņā ar noteiktām licencēšanas prasībām. PPC SA atbild par nepārtrauktu piegādi izolētām mikrosistēmām, kurām tā iegūst licenci, un par ilglaicīgu minēto izolēto elektroenerģijas sistēmu finansiālās darbības nodrošināšanu.”
(14)
Saskaņā ar Likuma Nr. 4001/2011 134. pantu:
“Neskarot šā likuma 139. panta noteikumus, piegādes licences izolētiem mikrotīkliem piešķir tikai PPC SA saskaņā ar Licencēšanas noteikumu prasībām. PPC SA jāpiegādā elektroenerģija netiesīgiem lietotājiem pēc pieprasījuma.”
(15)
Saskaņā ar Likuma Nr. 4001/2011 139. pantu atkāpes no Likuma Nr. 4001/2011 noteikumiem var piešķirt saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. panta noteikumiem.
(16)
Ministrijas Lēmums Nr. PD5/EL/B/F IB/12924, kas pieņemts saskaņā ar Grieķijas Likuma Nr. 3426/2005 28. pantu, paredz, ka jebkura elektroenerģijas ražotāja veiktā elektroenerģijas piegāde lietotājiem NII ir sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības (turpmāk tekstā - NII PSO) sabiedrības ekonomiskās interesēs. Pamatojoties uz sociālo kohēziju, elektroenerģijas piegādātājiem NII katrai lietotāju kategorijai ir jāpiegādā elektroenerģija par tādu pašu cenu kā Grieķijas apvienotajā energosistēmā.
(17)
Grieķijas Likuma Nr. 4001/2011 52. pants paredz, ka lietotājiem nesavienotajās salās ir tiesības uz īpašiem pakalpojumiem attiecībā uz cenu un piegādes kvalitāti un drošību, kā arī līguma noteikumu pārredzamību. NII PSO pakalpojumu sniedzēji par PSO sniegšanu saņem finansiālu kompensāciju, ko aprēķina saskaņā ar metodoloģiju, kas noteikta ar RAE Lēmumu Nr. 24/2014 (3). Šī metodoloģija ir balstīta uz starpību starp pilnajām (mainīgajām un fiksētajām) ražošanas izmaksām nesavienotajās salās un pilno tirgus cenu piegādātājiem apvienotajā energosistēmā (sistēmas robežizmaksām, kam pieskaita visus citus mehānismus Grieķijas apvienotajā energosistēmā). NII PSO kompensāciju aprēķina katru mēnesi un katrai autonomajai salu sistēmai, un to kontrolē RAE. NII PSO kompensāciju iegūst, iekasējot nodevu no visiem lietotājiem, arī tiem, kuri atrodas NII. (4) NII PSO mehānismu administrē LAGIE, Grieķijas valstij piederošs tirgus operators. Ministrijas 2011. gada decembra Lēmums Nr. D5-EL/B/F1/oik.27547 (5), pamatojoties uz Likuma Nr. 4001/2011 55. panta 3. punkta noteikumiem, paredz, ka NII PSO piedāvā visi piegādātāji, tādēļ visiem piegādātājiem ir tiesības uz NII PSO kompensāciju.
(18)
Sekundārie tiesību akti plašāk regulē elektroenerģijas piegādi un ražošanu NII. Jo īpaši ar 2014. gada 28. janvāra Lēmumu Nr. 39/2014 RAE apstiprināja Nesavienoto salu elektroenerģijas sistēmu vadības kodeksu (turpmāk tekstā - “NII kodekss”), kas regulē daudzus jautājumus attiecībā uz izolēto sistēmu ekspluatāciju NII, tostarp tirgus atvēršanu, tirgus norēķinus un elektroenerģijas ražošanu. NII kodekss stājās spēkā tā publicēšanas datumā, t. i., 2014. gada 17. februārī.
2.3. BŪTISKĀS PROBLĒMAS IZOLĒTO SISTĒMU EKSPLUATĀCIJĀ
(19)
Saistībā ar Grieķijas izolēto elektroenerģijas sistēmu ekspluatāciju pieteikumā ir minētas šādas problēmas:
a)
lielas elektroenerģijas pieprasījuma svārstības izolētajās mikrosistēmās, ko pastiprina i) salu ekonomikas attīstības tūrisma aspekts; un ii) atjaunojamo energoresursu (turpmāk tekstā - RES) pieaugošā izmantošana.
Šie apstākļi negatīvi ietekmē termisko vai konvencionālo ražošanas jaudu noslodzi un iespēju atgūt izmaksas no ieguldījumiem šādās ražošanas jaudās;
b)
ļoti daudzveidīgie laika apstākļi salās, kas ietekmē pieprasījumu un rada bojājumus ražošanas sistēmās, un tādēļ ir nepieciešamas lielas rezerves.
(20)
Saistībā ar konvencionālās ražošanas attīstību Grieķijas mazajās, izolētajās elektroenerģijas sistēmās pieteikumā ir minētas šādas problēmas:
a)
grūtības vai pat neiespējamība atrast piemērotas vietas jaunām konvencionālām ražotnēm izolētajās mikrosistēmās, galvenokārt sabiedrības pretestības dēļ;
b)
NII mazais izmērs, kas termiskās ražošanas ilgtermiņa attīstības plānos noved pie virzienmaiņas, kad notiek iepriekš neparedzami elektroenerģijas lietotāju ieguldījumi (piemēram, lieliem tūrisma kompleksiem vai tūrisma kuģu apkalpošanas iekārtām), un nepieciešama ātra reakcija un elastība, reaģējot uz elektroenerģijas pieprasījumu;
c)
paredzams, ka elektroenerģijas pieprasījums NII izolētajās sistēmās līdz 2017. gadam palielināsies par 2 % gadā. Kaut arī PPC ir piešķirtas atļaujas uzstādīt nepieciešamās papildu jaudas un to uzstādīšana jau ir ieplānota (paredzams, ka tā segs visu NII pieprasījumu, kā arī nodrošinās nepieciešamās rezerves līdz 2017. gadam), ne vienmēr ir iespējams ievērot laika grafiku;
d)
nelielā noslodze, lielās slodzes svārstības un augošā RES izmantošana lielākajā daļā izolēto mikrosistēmu ierobežo konvencionālajai ražošanai pieejamos tehnoloģiskos risinājumus, liekot ierobežot izvēli ar mazām ražošanas iekārtām, ko darbina ar zema sēra satura mazutu vai dīzeļdegvielu;
e)
jaunu elektroenerģijas ražošanas iekārtu iepirkuma procedūras ir laikietilpīgas. No atļaujas piešķiršanas brīža līdz elektroenerģijas ražošanas iekārtu nodošanai ekspluatācijā paiet no divarpus līdz trim gadiem;
f)
plānu izstrāde par starpsavienojumu būvi, kas savienotu Grieķijas apvienoto energosistēmu un izolētās mikrosistēmas NII, mazina ieinteresētību ieguldīt līdzekļus konvencionālās ražošanas jaudās NII. Jau ir ieplānoti starpsavienojuma projekti ar Kiklādu (Cyclades) salām un Krētu (Crete).
(21)
Līdz ar to regulāri ir jāizmanto ārkārtas risinājumi, piemēram, pārvietojamu dīzeļģeneratoru vai gāzes turbīnu noma. Nepieciešamība katru reizi prasīt atļauju elektroenerģijas ražošanai ārkārtas situāciju vajadzībām nav vēlama, jo tā liek izšķērdīgi nomāt iekārtas, tā vietā, lai šīs iekārtas nopirktu. Pieteikumā ir minēti vairāki piemēri, kad neparedzēti notikumi lika ilglaicīgi izmantot pārvietojamos ģeneratorus.
(22)
Saistībā ar tirgus atvēršanu izolētajām elektroenerģijas sistēmām NII pieteikumā ir minētas šādas problēmas:
a)
lai nodrošinātu tirgus atvērtību, izolētajās sistēmās NII ir jāizveido un jāattīsta īpaša infrastruktūra. Šī infrastruktūra ietver vadības centrus, lai pārvaldītu: i) ražošanas ikdienas plānošanu; un ii) tirgus norēķinus katrai izolētajai sistēmai, sadalot ražošanas izmaksas katrā izolētajā sistēmā starp piegādātājiem, kas tajā darbojas.
Nepieciešamā infrastruktūra ir dārga, un tās izmaksas sedz lietotāji;
b)
pateicoties NII PSO, elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenas katras lietotāju kategorijas ietvaros ir vienādas visā Grieķijas teritorijā. Tādējādi augstākās ražošanas izmaksas NII, salīdzinot ar ražošanas izmaksām apvienotajā energosistēmā, ir jāsedz piegādātājiem, kuri darbojas NII, sadalot attiecīgo PSO kompensācijas daļu, atkarībā no lietotājiem pārdotā elektroenerģijas daudzuma.
Tiek apgalvots, ka mainīgo ražošanas izmaksu vidējo gada vērtību lielās atšķirības starp NII padarītu tirgus norēķinu mehānismu sarežģītu.
(23)
Līdz ar to YPEKA uzskata, ka nepieciešamās infrastruktūras izveide elektroenerģijas tirgus darbībai un uzraudzībai apvienojumā ar tirgus atvērtību NII izolētajās sistēmās radītu izmaksas, kas pārsniegtu tos labumus, ko lietotājiem varētu radīt tirgus atvēršana.
(24)
Pieteikumā nav norādīts pieprasītās atkāpes piemērošanas beigu datums.
3. RAE ATZINUMS
3.1. ATKĀPES APJOMS
3.1.1. Atkāpe no Direktīvas 2009/72/EK III nodaļas prasībām.
(25)
RAE uzskata, ka atkāpei no III nodaļas prasībām saskaņā ar 44. panta 1. punktu nebūtu jāattiecas uz jaunu elektroenerģijas jaudu uzstādīšanu, ko var izveidot izolētā sistēmā, bet gan tikai uz esošo ražošanas jaudu renovāciju, modernizāciju vai paplašināšanu. Esošās ražošanas jaudas sastāv no elektrostacijām, kas jau darbojas vai tiek būvētas NII. Jebkura jauna elektrostacija, kas tiks uzbūvēta šajās salās, tiks uzskatīta par jaunu ražošanas jaudu.
(26)
RAE atzīmē, ka neatkarīgie elektroenerģijas ražotāji (turpmāk tekstā - IPP) (t. i., tie, kuri nav PPC) pēdējās divās desmitgadēs ir izrādījuši lielu interesi par RES un koģenerācijas staciju izveidi visās izolētajās mikrosistēmās. Līdz ar to nebūtu jāierobežo trešo personu piekļuve elektroenerģijas sistēmām visās NII attiecībā uz RES un kombinēto siltuma un elektroenerģijas iekārtu (turpmāk tekstā - CHP) uzstādīšanu.
(27)
RAE uzskata, ka tas neliedz piešķirt atkāpi attiecībā uz jaunu konvencionālo elektrostaciju iedarbināšanu, ja tiek ievēroti vairāki nosacījumi. Tomēr Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punkts neparedz atkāpes piešķiršanas iespēju jaunām jaudām.
(28)
RAE uzskata, ka esošo konvencionālo elektrostaciju jaudas palielināšana galvenokārt palīdzētu novērst īstermiņa jaudas iztrūkumus NII, ko rada negaidīti bojājumi esošajās jaudās vai jaunu jaudu novēlota uzstādīšana, jo īpaši liela pieprasījuma apstākļos (piemēram, vasaras maksimumslodžu laikā). Šādai palielināšanai jānotiek, izmantojot atklātu konkursa procedūru saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 8. pantu. Minētā procedūra ir laikietilpīga un nav piemērota ārkārtas situāciju steidzamībai.
(29)
RAE piekrīt, ka PPC būtu jāatrisina jebkura šāda ārkārtas situācija. Ņemot vērā to, ka PPC spēj pārvietot pārvietojamās konvencionālās iekārtas no salām, kurās ir jaudas pārpalikums, uz salām, kurās jaudas pietrūkst, šīs risinājums būtu arī visekonomiskākais risinājums.
(30)
RAE uzsver, ka jebkurai atkāpei ir jāļauj noteikt ārkārtas situācijām piemērotu licencēšanas procedūru un jo īpaši - kurš no kritērijiem, kas minēts Direktīvas 2009/72/EK 7. pantā, jāizvērtē kompetentajām licencēšanas iestādēm.
(31)
RAE uzskata, ka atkāpe būtu jāpiešķir ar ierobežotu termiņu, piemēram, ne ilgāk kā uz desmit gadiem.
3.1.2. Atkāpe no direktīvas VIII nodaļas
(32)
Pēc RAE domām, elektroapgāde NII praksē ir saistīta ar NII PSO un NII PSO kompensāciju, jo i) elektroenerģijas ražošanas izmaksas NII ir ievērojami lielākas nekā izmaksas kontinentālajā daļā un ii) Grieķijas valsts pieprasa noteikt vienādu cenu katras lietotāju kategorijas ietveros visā tās teritorijā.
(33)
NII kodekss paredz uzstādīt NII noteiktu uzskaites un reģistrēšanas aparatūru uzskaites mērījumu veikšanai reizi stundā, enerģijas pārvaldības un vadības centriem, monitoringam un ar to saistītām IT sistēmām. RAE atzīst, ka šī infrastruktūra ir nepieciešama, lai varētu:
a)
nodrošināt PSO izmaksu pārredzamību, nediskriminējošo raksturu un verificējamību;
b)
pareizi ekspluatēt un pienācīgi vadīt pašas elektrosistēmas, lai nodrošinātu visekonomiskāko ekspluatācijas režīmu un tādējādi lielāku izmaksu samazinājumu NII PSO elektroenerģijas lietotājiem;
c)
īstenot plašāku RES un koģenerācijas izmantošanu, tostarp attiecībā uz RES tehnoloģijām ar sarežģītām un īpašām prasībām vadības jomā, piemēram, RES ar uzkrāšanas iespējām, saules elektrostacijām utt.;
d)
nodrošināt nepieciešamo pārredzamību izolēto sistēmu vadībā, tādējādi nodrošinot nediskriminējošu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši ražotājiem.
(34)
Tādēļ RAE apgalvo, ka, neatkarīgi no tā, vai darbībai izolētā mikrosistēmā ir licencēts viens vai vairāki piegādātāji, izolētajās sistēmās NII ir jāizveido minētā infrastruktūra.
(35)
Paredzams, ka šīs infrastruktūras izveides aplēstās izmaksas visām NII nepārsniegs EUR 20-30 miljonus, tostarp Krētai (Crete) un Rodai (Rhodes). RAE atzīst šo summu par pamatotu, jo īpaši ņemot vērā paredzamās priekšrocības, t. i., NII PSO pārredzamības un verificēšanas nodrošināšanu, kā arī izolēto elektroenerģijas sistēmu pareizu un kontrolētu ekspluatāciju.
(36)
Pretēji YPEKA, RAE uzskata, ka, licencējot vairāk nekā vienu piegādātāju darbībai konkrētā izolētā sistēmā NII, neradīsies būtiskas papildu izmaksas par nepieciešamo infrastruktūru, jo jebkurā gadījumā šī infrastruktūra jau ir nepieciešama NII izvietoto ražošanas iekārtu ikdienas plānošanai, tirgus norēķiniem un NII PSO nodrošināšanai.
(37)
Turklāt RAE uzskata, ka būtiskas papildu priekšrocības NII lietotājiem rada iespēja darboties vairāk nekā vienam piegādātājam.
(38)
Līdz ar to RAE atzīst, ka alternatīvu piegādātāju pastāvīga izslēgšana no NII tirgiem nav garantēta. Paredzams, ka nepieciešamās infrastruktūras izveide, kā iepriekš minēts, tiks pabeigta trīs līdz piecu gadu laikposmā. Attiecībā uz šo laikposmu RAE stingri neiebilstu pret iespējamo atkāpi, taču bez jebkādas turpmākas pagarināšanas.
(39)
RAE arī atzīmē, ka gadījumā, ja kādas izolētas sistēmas statuss NII izmainītos tā, ka tā vairs neatbilstu mazo, izolēto sistēmu vai mikrosistēmu kategorijai, atkāpe būtu automātiski jāpārtrauc piemērot. Tā var notikt, kad izolētās sistēmas NII tiks savienotas ar Grieķijas apvienoto energosistēmu.
4. VĒRTĒJUMS
4.1. PIETEIKUMA JURIDISKAIS PAMATS
(40)
Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punkts paredz iespēju atkāpties no vairākiem direktīvas noteikumiem, ja šo atkāpi piemēro mazām, izolētām sistēmām un izolētām mikrosistēmām.
(41)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 26. punktu maza, izolēta sistēma ir jebkura sistēma, kuras patēriņš 1996. gadā bija mazāks par 3 000 GWh un kurā mazāk nekā 5 % gada patēriņa iegūst no starpsavienojuma ar citām sistēmām
(42)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 27. punktu izolēta mikrosistēma ir sistēma, kuras patēriņš 1996. gadā bija mazāks par 500 GWh un kurai nav savienojumu ar citām sistēmām
(43)
Izolētās sistēmas, kas minētas pieteikumā, sastāv no vienas vai retumis - vairākām NII (skatīt tabulas 1. un 2. aili). Pat, ja izolētā sistēma sastāv no vairākām NII, kas savstarpēji savienotas, elektroenerģijas sistēma, ko veido šīs savienotās NII, ir izolēta, jo tā nav savienota ne ar vienu citu elektroenerģijas sistēmu.
(44)
Pieteikumā apgalvots, ka 31 no 32 izolētajām sistēmām ir izolēta mikrosistēma, un lielākā no tām atrodas Rodā (Rhodes). Izolētās mikrosistēmas, par kurām tika iesniegts pieteikums, 2010. gadā pārstāvēja 5,24 % Grieķijas kopējā pārdotā elektroenerģijas apjoma. Izolētā sistēma Krētā (Crete) ir uzskatāma par izolētu mazu sistēmu. Krēta (Crete) 2010. gadā veidoja 3,01 % no Grieķijas elektroenerģijas pieprasījuma.
Gada pieprasījums katrā izolētajā sistēmā
Gada pieprasījums (MWh)
Gada pieprasījums 1996. gadā
Izolētās sistēmas nosaukums
NII, kas ietilpst izolētajā sistēmā
1996
2003
2010
2013
3 000 GWh
500 GWh
Crete
1 562 300
2 444 543
3 014 392
2 825 132
Jā
Nē
Rhodes
Rhodes
Chalki
386 630
650 115
764 401
760 658
Jā
Jā
Kos-Kalymnos
Kos
Kalymnos
Lipsi
Leros
Nisyros-Giali
Tilos
Telendos
Pserimos
156 340
281 574
351 959
352 984
Jā
Jā
Lesvos
Lesvos
153 650
259 552
308 454
288 230
Jā
Jā
Chios
Chios
Psara
Oinousses
110 480
180 868
214 449
200 042
Jā
Jā
Paros
Paros
Antiparos
Naxos
Iraklia
Koufonisia
Schinousa
Ios
Sikinos
Folegandros
95 340
164 761
208 206
194 740
Jā
Jā
Samos
Samos
Fournoi
Thymena
90 170
136 283
151 017
137 315
Jā
Jā
Syros
Syros
56 920
100 429
107 270
95 302
Jā
Jā
Thira
Thira
Thirasia
47 680
88 073
117 957
120 199
Jā
Jā
Mykonos-Dilos
Mykonos-Dilos
45 740
78 049
115 071
112 978
Jā
Jā
Limnos
Limnos
35 650
55 340
62 710
59 672
Jā
Jā
Karpathos
Karpathos
Kasos
26 580
30 397
37 829
36 931
Jā
Jā
Milos
Milos
Kimolos
15 460
37 331
45 819
45 402
Jā
Jā
Ikaria
Ikaria
13 110
24 359
28 845
27 613
Jā
Jā
Skyros
Skyros
9 380
14 053
16 150
14 782
Jā
Jā
Patmos
Patmos
8 770
13 988
16 738
17 020
Jā
Jā
Sifnos
Sifnos
6 540
13 180
17 966
16 521
Jā
Jā
Symi
Symi
5 250
9 819
15 054
14 662
Jā
Jā
Amorgos
Amorgos
3 840
7 284
9 816
9 072
Jā
Jā
Kythnos
Kythnos
3 610
7 089
8 309
7 991
Jā
Jā
Serifos
Serifos
2 830
6 793
8 162
7 654
Jā
Jā
Astypalea
Astypalea
2 470
5 283
6 997
6 670
Jā
Jā
Megisti
Megisti
770
1 863
2 751
3 005
Jā
Jā
Ag. Efstratios
Ag. Efstratios
540
937
1 058
1 075
Jā
Jā
Anafi
Anafi
400
858
1 110
1 179
Jā
Jā
Othoni
Othoni
330
588
674
632
Jā
Jā
Erikousa
Erikousa
220
452
710
746
Jā
Jā
Agathonisi
Agathonisi
190
388
522
642
Jā
Jā
Donousa
Donousa
180
417
676
690
Jā
Jā
Antikithyra
Antikithyra
70
199
228
241
Jā
Jā
Arkii-Marathi
Arkii-Marathi
0
175
248
312
Jā
Jā
Gavdos
Gavdos
0
0
365
471
Jā
Jā
(45)
Iepriekšējā tabulā ir iekļautas izolētās sistēmas, kas minētas pieteikumā, un tabula sniedz noteiktu informāciju par katru no tām. No šīs informācijas var secināt, ka visās izolētajās sistēmās, izņemot Krētu (Crete), 1996. gadā bija tāds elektroenerģijas pieprasījums, kas tās iedala izolēto mikrosistēmu kategorijā Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 27. punkta nozīmē. Attiecībā uz Krētu (Crete) turklāt ir jāpiebilst, ka, tā kā Krēta (Crete) nebija un joprojām nav savienota ne ar vienu citu elektroenerģijas sistēmu, pieprasījuma īpatsvars, ko nodrošina starpsavienojumi, bija un joprojām ir nulle, t. i., mazāks par 5 %. Tādēļ Krēta (Crete) ir maza, izolēta sistēma Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 26. punkta nozīmē.
(46)
RAE atzinumā nav piezīmju par izolētajām sistēmām, kas minētas pieteikumā.
(47)
Tādējādi Komisija secina, ka izolētās sistēmas, kas minētas iepriekšējās tabulas 1. ailē, visas ir izolētas mikrosistēmas Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 27. punkta nozīmē, izņemot Krētu (Crete), kas ir maza, izolēta sistēma Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 26. punkta nozīmē.
4.2. BŪTISKĀS PROBLĒMAS KONVENCIONĀLO ELEKTROSTACIJU EKSPLUATĀCIJĀ IZOLĒTĀS MIKROSISTĒMĀS
(48)
Komisija uzskata, ka konvencionālo elektrostaciju ekspluatācijā izolētās mikrosistēmās rodas būtiskas problēmas. Iemesli jo īpaši ir saistīti ar turpmāk minēto.
a)
Slodzes lielums, kas jānodrošina salās, neļauj uzstādīt lielākas, efektīvākas un lētākas konvencionālās elektrostacijas, arī tādēļ, ka, lai izolētā sistēma spētu darboties pieņemamās drošības robežās, tā nedrīkst izmantot tikai vienu elektrostaciju.
Gada maksimumslodze 2013. gadā nevienā izolētajā mikrosistēmā nepārsniedza 188,5 MW. Maksimumslodzes vidējā un mediānas vērtības bija daudz mazākas, attiecīgi 20,8 un 4,2 MW.
Nevienai konvencionālajai stacijai, kas pašlaik uzstādīta izolētajās mikrosistēmās, jauda nav lielāka par 27 MW. Elektrostaciju vidējā un mediānas jauda ir daudz mazāka, attiecīgi 3,9 un 1,1 MW.
Nelielā nodrošināmā slodze un plašās pieprasījuma svārstības, ko papildus ietekmē pieaugošā RES izmantošana, sašaurina arī tehnoloģiju izvēli konvencionālajās elektrostacijās, kuras var izmantot izolētās mikrosistēmās.
Visas konvencionālās ražošanas jaudas NII izolētajās sistēmās darbina ar dīzeļdegvielu vai mazutu.
b)
Gada noslodzes koeficienti visās izolētajās mikrosistēmās ir zemi. Nevienā izolētajā mikrosistēmā 2012. gadā noslodzes koeficients nepārsniedza 0,54. Maksimumslodzes vidējā un mediānas vērtība - abas 0,38 - bija vēl mazāka. Ņemot vērā RES prioritāti un faktu, ka šeit minētie noslodzes koeficienti raksturo visu elektroenerģijas sistēmu izolētajās mikrosistēmās, noslodzes koeficients konvencionālajām elektrostacijām NII ir vēl zemāks.
Gada noslodzes koeficients Grieķijas apvienotajā energosistēmā parasti ir aptuveni 50 % visām elektrostacijām un 65 % termoelektrostacijām (6).
Gada noslodzes koeficients raksturo faktisko elektrostaciju izmantojumu attiecīgā gadā un līdz ar to arī to spēju gūt ieņēmumus.
Pieaugošā RES izmantošana arī turpmāk samazinās konvencionālo elektrostaciju nodrošināmo slodzi.
c)
Ir izstrādāti vairāki projekti ar mērķi savienot NII, jo īpaši Kiklādu (Cyclades) salas un Krētu (Crete), ar Grieķijas apvienoto energosistēmu. Kā iepriekš teikts, konvencionālās elektrostacijas NII nav tik efektīvas kā elektrostacijas, kas uzstādītas apvienotajā energosistēmā, tādēļ visticamāk, ka tās nebūs ekonomiski dzīvotspējīgas pēc NII, kurās tās atrodas, savienošanas.
Tādējādi iespēja, ka izolētā sistēma tiks savienota, būtiski attur no ieguldīšanas konvencionālajās jaudās NII.
d)
Salīdzinoši nelielā nodrošināmā slodze nozīmē, ka relatīvi nelielas pieprasījuma izmaiņas var ietekmēt ražošanas jaudas, kas nepieciešamas konkrētā izolētā sistēmā. Starpsavienojuma jaudas neesamība nozīmē, ka visas pieprasījuma izmaiņas obligāti ir jānodrošina ar ražošanas jaudām, kas atrodas izolētajā mikrosistēmā.
Šis apstāklis palielina nepieciešamību pēc lietderīguma un elastības, reaģējot uz ilglaicīgā pieprasījuma izmaiņām.
Šo nepieciešamību pēc elastības papildus pastiprina priekšstati par grūtībām atrast piemērotas vietas konvencionālajām elektrostacijām NII un par ilgajām licencēšanas un atļauju saņemšanas procedūrām.
e)
Attiecība starp maksimālo un minimālo gada pieprasījumu 2012. gadā (7) visās izolētajās mikrosistēmās kopumā bija vismaz 3,35, bet tā bija lielāka, bieži vien daudz lielāka, konkrētās izolētās mikrosistēmās. Konkrēti, vidējā un mediānas attiecība starp maksimālo un minimālo pieprasījumu bija 6,27 un 5,98.
Attiecība starp maksimālo un minimālo pieprasījumu 2010. gadā Grieķijas apvienotajā energosistēmā bija aptuveni 3.
Lielāka attiecība starp maksimālo un minimālo pieprasījumu raksturo elastīguma pakāpi un rezerves, kuras arī konkrētajā gadā ir jānodrošina tās ražošanas jaudas ietvaros, kas uzstādīta izolētajā sistēmā.
Attiecībā uz to ir jāpiebilst, ka 2012. gadā aptuveni 60 % izolēto mikrosistēmu tika izmantoti pārvietojamie ģeneratori.
(49)
Tādējādi Komisija secina, ka konvencionālo elektrostaciju ekspluatācijā NII izolētajās sistēmās, kas minētas iepriekšējā tabulā, rodas būtiskas problēmas.
4.3. VĒRTĒJUMS PAR PIEPRASĪTO ATKĀPI NO III NODAĻAS PRASĪBĀM
4.3.1. Atkāpi no III nodaļas prasībām nevar piemērot jaunām jaudām.
(50)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu atkāpes no III nodaļas prasībām var piešķirt tikai esošo jaudu renovācijai, modernizācijai un paplašināšanai.
(51)
Līdz ar to atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK III nodaļas noteikumiem nevar piešķirt jaunām jaudām.
(52)
Tā vietā, ņemot vērā to, ka izolētās sistēmas NII ir sadales tīkli, gadījumā, ja atļaujas izsniegšanas procedūra jaunai jaudai nenodrošina šīs jaunās jaudas sekmīgu atļaušanu izolētām sistēmām NII, Grieķijas iestādes var apsvērt Direktīvas 2009/72/EK 7. panta 3. punkta noteikumu piemērošanu arī jaunai nelielai konvencionālai jaudai. Šāda jauna neliela konvencionālā jauda var, piemēram, ietvert pagaidu ražošanas jaudu, kuru var darīt pieejamu ilglaicīgi, bez pastāvīgas piesaistes konkrētai vietai.
4.3.2. Atkāpi no III nodaļas prasībām nevar piemērot Krētai (Crete).
(53)
Kā iepriekš teikts, visas NII ir izolētas mikrosistēmas, izņemot Krētu (Crete), kas ir maza, izolēta sistēma.
(54)
Līdz ar to atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK III nodaļas noteikumiem nevar piešķirt Krētai (Crete).
4.3.3. Atkāpe no III nodaļas noteikumiem neattiecas uz RES un CHP stacijām.
(55)
Pieteikumā nav nepārprotami norādīts, ka pieprasītā atkāpe attiecas tikai uz konvencionālajām elektrostacijām.
(56)
Tomēr Likuma Nr. 4001/2011 133. panta 3. punkts nepārprotami izslēdz elektroenerģiju, kas saražota no atjaunojamajiem energoresursiem, augstas efektivitātes koģenerācijas stacijās vai hibrīdražotnēs, kā arī pašpatēriņam, no ekskluzīvās ražošanas licences apjoma, kuru var piešķirt PPC. Tas pats izriet no NII kodeksa 225. panta.
(57)
Turklāt iesniegtais pamatojums attiecas tikai uz būtiskajām problēmām, kas rodas konvencionālo elektrostaciju ekspluatācijā. Faktiski tiek pamatots, ka minētās elektrostacijas saskaras ar būtiskām problēmām, ko, inter alia, rada pieaugošā RES izmantošana.
(58)
Līdz ar to, pat ja pieteikums mēģinātu pieprasīt atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK III nodaļas noteikumiem citām ražotnēm, kas nav konvencionālās elektrostacijas, šādu atkāpi nevarētu piešķirt, jo nav iesniegts nekāds pamatojums, kas liktu tā rīkoties.
4.3.4. Ir iespējams piešķirt atkāpi attiecībā uz atļaujām esošo jaudu renovācijai, modernizācijai un paplašināšanai.
(59)
Ņemot vērā iepriekš minētās būtiskās problēmas konvencionālo elektrostaciju ekspluatācijā mazās, izolētās sistēmās, atkāpi var piešķirt attiecībā uz atļaujām esošajām konvencionālajām jaudām tādā mērā, kādā tā attiecas uz esošo konvencionālo jaudu renovāciju, modernizāciju un paplašināšanu. Minētās atļaujas var piešķirt tieši PPC.
(60)
Šajā atkāpē:
a)
esošās konvencionālās ražošanas jaudas ietver projektus tādu konvencionālo ražošanas jaudu izbūvei, kurām RAE jau ir piešķīrusi licenci, ja tā nav anulēta datumā, kad šis lēmums stājas spēkā;
b)
galvenās ražošanas jaudas pilnīga demontāža esošajā vietā un tās aizstāšana ar jaunu elektroenerģijas ražošanas iekārtu ir uzskatāma par jaunas jaudas izbūvi;
c)
pagaidu ražošanas jaudas novietošana esošās jaudas perimetrā ir uzskatāma par esošās jaudas paplašināšanu.
(61)
Tomēr nav pamata piešķirt atkāpi no kritērijiem un nosacījumiem, piemēram, tiem, kas minēti Direktīvas 2009/72/EK 7. panta 2. punktā, saskaņā ar kuriem atļauja ir piešķirta PPC.
(62)
Turklāt gadījumos, kad atkāpe ir piešķirta tieši PPC, ir svarīgi, lai noteikumos būtu paredzēti pienākumi attiecībā uz termiņu, līdz kuram atļautajai konvencionālajai elektrostacijai ir jābūt pilnībā gatavai darbam, un iekļauti noteikumi, kas nodrošina minēto pienākumu pilnīgu un efektīvu izpildi. Atļaujas termiņam iestājoties, pēc RAE ieskatiem, šādu tiešu atļauju var pagarināt, taču tikai gadījumos, kad termiņš iestājies tādu iemeslu dēļ, kurus pilnībā kontrolē PPC. Termiņam iestājoties, RAE jāorganizē atļaujas izsniegšanas procedūra, kas pilnībā atbilst Direktīvas 2009/72/EK 7. panta 1. punktam, tādējādi pieļaujot trešo personu līdzdalību.
4.3.5. Atkāpe nedrīkst ietvert jaunu jaudu konkursa procedūras.
(63)
Pēc definīcijas, konkurss Direktīvas 2009/72/EK 8. panta nozīmē attiecas uz to jaudu, kas joprojām ir jāizbūvē un par ko ir jāsaņem atļauja, tādējādi tā ir uzskatāma par jaunu jaudu.
(64)
Jau iepriekš minēto iemeslu dēļ atkāpi attiecībā uz jaunu jaudu nedrīkst piešķirt saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu.
4.4. VĒRTĒJUMS PAR PIEPRASĪTO ATKĀPI NO VIII NODAĻAS PRASĪBĀM
4.4.1. Atkāpe no VIII nodaļas prasībām neattiecas uz 32. pantu par trešo personu piekļuvi.
(65)
Pieteikums attiecas uz atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK VIII nodaļas, un tādējādi var uzskatīt, ka tas ietver pieprasījumu par atkāpi no 32. panta noteikumiem attiecībā uz trešo personu piekļuvi (turpmāk tekstā - TPA).
(66)
Pieteikumā nav norādīts, vai pieprasītā atkāpe ietver arī Direktīvas 2009/72/EK 32. pantu, un tajā nav nekāda pamatojuma šādai atkāpei. Tā vietā Likums Nr. 4001/2011 un NII kodekss uzdod DEDDIE pienākumu nodrošināt nediskriminējošu trešo personu piekļuvi sadales sistēmai, kuru ekspluatē DEDDIE (piemēram, Likuma Nr. 4001/2011 127. pants). Līdz ar to šādu atkāpi nevar piešķirt.
4.4.2. Atkāpe no 33. panta prasībām par tirgus atvērtību un savstarpīgumu.
4.4.2.1. Nav pamata pastāvīgai atkāpei no Direktīvas 2009/72/EK 33. panta prasībām.
(67)
Pieteikumā būtībā tiek apgalvots, ka PPC būtu jāpaliek vienīgajam piegādātājam, kas ir licencēts veikt piegādes lietotājiem NII, pamatojoties uz to, ka nepieciešamās infrastruktūras izveide elektroenerģijas tirgus darbībai un uzraudzībai izolētajās mikrosistēmās, kā arī tās infrastruktūras izveide, kas nepieciešama tirgus atvērtībai trešajām personām kā piegādātājiem, NII operatoram rada ekspluatācijas izmaksas, kas ir lielākas nekā ieguvumi, ko tirgus atvērtība var radīt lietotājiem.
(68)
Kā redzams no RAE atzinuma, NII uzstādītās infrastruktūras mērķis ir nodrošināt, lai NII PSO varētu administrēt saskaņā ar esošajiem tiesību aktiem, pārredzamā, pārbaudāmā un nediskriminējošā veidā. Turklāt NII izolēto sistēmu ekspluatēšanai šī infrastruktūra ir nepieciešama no tehniskā un ekonomiskā viedokļa. Līdz ar to, tā kā šī infrastruktūra jebkurā gadījumā ir nepieciešama, lai varētu izpildīt minētās prasības, neatkarīgi no piegādātāju skaita, kas licencēti darbībai NII, tirgus atvērtība nepalielina infrastruktūras izmaksas.
(69)
Pat ja ir nepieciešama līdzīga infrastruktūra, tirgus atvērtība nav nesaraujami saistīta ar izolēto sistēmu tehnisko ekspluatāciju NII vai NII PSO, jo nav cēlonības saites starp šo izolēto sistēmu tehnisko un ekonomisko ekspluatāciju un NII PSO darbību saskaņā ar attiecīgām tiesību aktu prasībām, no vienas puses, un jautājumu par to, vai NII elektroenerģijas piegādei lietotājiem ir licencēts viens vai vairāki piegādātāji, no otras puses.
(70)
Ir tiesa, ka augstākās ražošanas izmaksas NII, salīdzinot ar ražošanas izmaksām apvienotajā energosistēmā, ir jāsedz piegādātājiem, kuri darbojas NII, sadalot attiecīgo PSO kompensācijas daļu, atkarībā no lietotājiem pārdotā elektroenerģijas daudzuma. Tomēr jebkurā gadījumā ir nepieciešams noteikt ražošanas izmaksas NII, lai varētu noteikt finansiālo kompensāciju par NII PSO, neatkarīgi no piegādātāju skaita, kuri darbojas NII.
(71)
Vienīgā papildu prasība attiecībā uz tirgus atvērtību ir attiecīgo NII PSO kompensācijas daļu sadalīšana katram piegādātājam, atkarībā no lietotājiem pārdotā elektroenerģijas daudzuma. Pat saistītie lietotāju dati, jo īpaši uzskaites mērījumu dati, ir nepieciešami, neatkarīgi no tā, vai piegādei NII lietotājiem ir licencēts viens vai vairāki piegādātāji.
(72)
Līdz ar to NII PSO kompensācijas piešķiršana piegādātājiem rada tikai iespēju piesaistīt lietotāju uzskaites mērījumu datus konkrētam licencētam piegādātājam, un galvenokārt tas ir administratīvs process, balstoties uz informāciju, kas pilnībā vai ļoti lielā mērā tiek vākta, neatkarīgi no tirgus atvērtības NII esamības vai neesamības. Otrkārt, šī iespēja ir priekšnosacījums jebkura elektroapgādes tirgus pareizai darbībai. Tādējādi minētās izmaksas nav klasificējamas kā tādas, kas nodrošina pamatojumu atkāpei attiecībā uz tirgus atvērtību, jo tās nav raksturīgas tikai izolēto sistēmu ekspluatācijai NII vien un nav saistītas ar šo sistēmu ekspluatācijas būtiskām problēmām.
(73)
Svarīgi piebilst, ka reģistru izveide, lai varētu piesaistīt uzskaites mērījumu informāciju piegādātājiem, ir veidojamās infrastruktūras sastāvdaļa. Tā kā plānotās infrastruktūras pilnīga izveide sekmēs izolēto elektroenerģijas sistēmu optimālu darbību, ar to saistīto ieguldījumu veikšana pilnā apjomā nav nepieciešams nosacījums, lai nodrošinātu tirgus atvērtību.
(74)
Apstāklis, ka var notikt lielas svārstības attiecībā uz mainīgo ražošanas izmaksu gada vidējo lielumu katrā NII, nav būtisks. Patiesi, pat šīs svārstības ir pamatotas, tās attiecas tikai uz elektroenerģijas ražošanas izmaksām NII izolētajās sistēmās. Minētā apjoma noteikšana jau ir nepieciešama NII PSO administrēšanai saskaņā ar tiesību aktu prasībām, turklāt to nekādā veidā neietekmē piegādātāju skaits, kuri licencēti piegādēm NII lietotājiem. Turklāt, ņemot vērā faktu, ka NII PSO administrēšana jau pašlaik balstās uz ikmēneša procedūru katrā izolētajā sistēmā atsevišķi, grūti iedomāties, ka lielas gada svārstības konkrētos NII varētu radīt būtiskas problēmas.
(75)
No iepriekš teiktā izriet, ka piegādātāju skaits, kuri licencēti piegādēm NII lietotājiem, nav obligāti saistīts ar šo izolēto sistēmu tehnisko un ekonomisko ekspluatāciju un NII PSO darbību saskaņā ar attiecīgām tiesību aktu prasībām.
(76)
Turklāt var piebilst, ka tirgus atvērtības priekšrocības pārsniedz tirgus atvērtības izmaksas, ja tādas vispār ir. Kā atzīmē RAE, alternatīvi piegādātāji NII varētu radīt būtiskas papildu priekšrocības NII lietotājiem, apvienojot elektroenerģijas piegādi ar citiem pakalpojumiem.
(77)
Līdz ar to lūgums piešķirt pastāvīgu atkāpi saskaņā ar 33. pantu nebūtu jāapmierina.
4.4.2.2. Atkāpes no Direktīvas 2009/72/EK 33. panta prasībām ilguma ierobežojums izolētai sistēmai
(78)
Ņemot vērā iepriekš teikto, jāatzīst, ka tirgus atvērtībai ir nepieciešams izveidot praktiskus mehānismus, lai NII izolētās sistēmas varētu ekspluatēt pilnīgā saskaņā ar NII kodeksu. Ar tirgus atvērtību saistītās praktiskās problēmas var vai nu liegt piekļuvi reģistriem, kas nepieciešami uzskaites mērierīču un mērījumu datu piesaistīšanai piegādātājiem, vai arī radīt situāciju, kurā optimāla infrastruktūras konfigurācija vēl nav izveidota. Pamatojoties uz to, var paredzēt laikā ierobežotas atkāpes no Direktīvas 2009/72/EK 33. panta piešķiršanu.
(79)
Novērtējot minētās atkāpes no VIII nodaļas ilgumu, būtiski ir šādi divi apsvērumi:
a)
kā jau minēts, vissvarīgākais elements, kas nepieciešams tirgus atvērtības nodrošināšanai NII, ir NII reģistra pieejamība, lai uzskaites mērījumu datus varētu piesaistīt konkrētiem piegādātājiem. NII kodeksa 327. panta 4. punkts paredz, ka šim nolūkam nepieciešamais reģistrs tiek izveidots vēlākais divu gadu laikā pēc NII kodeksa stāšanās spēkā. Minētā reģistra pieejamība ir nepieciešams nosacījums praktiskai tirgus atvērtībai;
b)
pilnīga ieguldījumu programmas pabeigšana infrastruktūrai, kas jāizveido NII, noteikti sekmētu tirgus atvērtības praktisko īstenošanu NII. Tomēr tā nav obligāta prasība. NII kodeksa 237. panta 7. punkts paredz laika grafiku, saskaņā ar kuru visās pašreizējās NII ir paredzēts izveidot papildu infrastruktūru, kas jāizveido NII vēlākais piecu gadu laikā pēc NII kodeksa stāšanās spēkā.
(80)
Līdz ar to atkāpe no tirgus atvērtības prasības būtu jāpiešķir vismaz uz diviem gadiem pēc NII kodeksa stāšanās spēkā, t. i., līdz 2016. gada 17. februārim, lai varētu izveidot reģistrus, kas nepieciešami tirgus atvērtībai. Tā kā pilna infrastruktūra ir jāizveido vēlākais piecu gadu laikā pēc NII kodeksa stāšanās spēkā, atkāpes derīgums jebkurā gadījumā tiktu ierobežots ar pieciem gadiem pēc NII kodeksa stāšanās spēkā, t. i., līdz 2019. gada 17. februārim, attiecībā uz jebkuru NII izolēto sistēmu. Tomēr, tā kā šī atkāpe ir pamatota tikai gadījumos, kad tirgus atvērtības jautājumā saglabājas būtiskas un svarīgas problēmas, kas ir tieši saistāmas ar infrastruktūras ieguldījumu programmas nepabeigšanu NII, ir regulāri jāpārbauda, vai šādas problēmas konkrētās NII izolētās sistēmās vēl joprojām eksistē. Minētajās pārbaudēs kā kritērijs jāizmanto DEDDIE ieguldījumu plāns, kuru kompetentās Grieķijas iestādes apstiprinājušas attiecībā uz nepieciešamās infrastruktūras izveidi NII. Tādēļ šā plāna izstrāde jāpabeidz un tas jāapstiprina līdz 2015. gada 17. februārim.
(81)
Lai tirgus atvērtību lieki neaizkavētu, RAE jāapstiprina DEDDIE infrastruktūras ieguldījumu plāns un kā prioritāras jānosaka Krētas (Crete) un Rodas (Rhodes) izolētās sistēmas, jo tās ir visvairāk apdzīvotās NII.
(82)
No 2016. gada 17. februāra un turpmāk katru gadu līdz 2019. gada 17. februārimDEDDIE būtu jāsagatavo ziņojums, ko apstiprina RAE, norādot iemeslus, kādēļ tirgus atvērtība vēl nav nodrošināta konkrētās NII izolētās sistēmās. Šis ziņojums jāpublicē un jāiesniedz Komisijai.
4.4.3. Atkāpe no VIII nodaļas prasībām neattiecas uz 34. pantu.
(83)
Pieteikums attiecas uz atkāpi no Direktīvas 2009/72/EK VIII nodaļas, un tādējādi var uzskatīt, ka tas ietver pieprasījumu par atkāpi no 34. panta noteikumiem attiecībā uz tiešajām līnijām Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 15. punkta nozīmē.
(84)
Pieteikumā nav norādīts, vai pieprasītā atkāpe ietver arī Direktīvas 2009/72/EK 34. pantu.
(85)
Līdz ar to, pat ja pieteikums ir paredzēts atkāpes no Direktīvas 2009/72/EK 34. panta pieprasīšanai, šādu atkāpi nevar piešķirt, jo nav iesniegts nekāds tās pamatojums.
4.4.4. Starpsavienojumi - pieteikums par atkāpi no III un VIII nodaļas
(86)
Šī atkāpe attiecas uz izolētām mikrosistēmām, kas precīzi raksturo apstāklis, ka tās nav savienotas vai arī - mazo, izolēto sistēmu gadījumā - tikai ļoti ierobežotā mērā ir savienotas ar citām elektroenerģijas sistēmām.
(87)
Tomēr:
a)
saskaņā ar nesen apstiprināto Grieķijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operatora, neatkarīgā elektroenerģijas pārvades operatora ADMIE S.A (turpmāk tekstā - ADMIE), desmitgadu attīstības plānu Kiklādu salu (Cyclades) pievienošanu trijos posmos ir paredzēts pabeigt līdz 2018. gadam, un jau ilgi pirms šā datuma vairākas Kiklādu salas (Cyclades) tiks savienotas ar Grieķijas apvienoto energosistēmu;
b)
turklāt paredzams, ka Krētas (Crete) pievienošana tiks pabeigta līdz 2020. gadam. Attiecīgās projekta daļas pirmajiem trim gadiem ir iekļautas 2013. gadā apstiprinātajā ADMIE desmitgadu attīstības plānā. Galīgais plāns jāiekļauj desmitgadu attīstības plānā, kas tiks apstiprināts 2014. gadā.
(88)
Nepieciešams skaidri norādīt, ka šo atkāpi automātiski pārtrauc piemērot konkrētai izolētai sistēmai, tiklīdz savienojums starp šo izolēto sistēmu un Grieķijas apvienoto energosistēmu sāk pilnībā darboties.
(89)
DEDDIE 100 % pieder PPC, kaut arī juridiski un funkcionāli ir nošķirts no tās. Atšķirībā no sadales sistēmas operatora Direktīvas 2009/72/EK nozīmē, DEDDIE ir jāpilda arī plaši uzdevumi NII izolēto sistēmu ekspluatācijā un elektroenerģijas ražošanas nodrošināšanā NII, tostarp attiecībā uz konvencionālajām ražošanas jaudām, kas pieder PPC, un tādēļ arī ekonomisko kompensēšanu. Kā iepriekš teikts, starpsavienojums ietekmē konvencionālo elektrostaciju, kas pašlaik uzstādītas NII izolētajās sistēmās, ekonomisko dzīvotspēju.
(90)
Atkāpes būtu jāpiešķir tikai gadījumos, kad tās ir samērīgas un nepārsniedz stingri nepieciešamo minimumu. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt skaidrus stimulus un pārredzamību attiecībā uz lēmumiem par to, vai veidot NII izolēto sistēmu starpsavienojumus.
(91)
Likuma Nr. 4001/2011 108. pants paredz, ka:
“ADMIE SA iesniedz Grieķijas elektroenerģijas pārvades sistēmas desmitgadu attīstības plānu RAE līdz katra gada 31. martam. […] Grieķijas elektroenerģijas pārvades sistēmas desmitgadu attīstības plāns jo īpaši: […] c) nodrošina tehnisku un finansiālu izmaksu un ieguvumu analīzi lieliem pārvades darbiem […], jo īpaši par […] savienojumiem starp salām un pārvades sistēmu, tostarp laika grafiku, aplēsto naudas plūsmu un finansiālajām prasībām visiem ieguldījumu projektiem.”
(92)
Lai nodrošinātu skaidrus stimulus un pārredzamību attiecībā uz lēmumiem par NII izolēto sistēmu starpsavienojumiem, Grieķijas iestādēm jānodrošina, lai:
a)
izdodot atļaujas vai rīkojot konkursus par esošām vai jaunām jaudām konkrētā izolētā sistēmā NII, ADMIE, DEDDIE un RAE sistemātiski izskatītu alternatīvas to izolēto sistēmu starpsavienojumiem, kurām konkrētā NII pieder. Šāda atļauja esošām vai jaunām jaudām jāatsaka, ja starpsavienojuma izbūve ir lētāka. Izmaksās jāiekļauj visas izmaksas, ko rada elektroenerģijas piegāde gala lietotājiem izolētajā sistēmā, tostarp NII PSO kompensācija;
b)
izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz lieliem pārvades darbiem, ko īsteno ADMIE, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, attiektos tikai uz faktiskajām ieguldījumu un starpsavienojuma ekspluatācijas izmaksām. Jo īpaši tajā nedrīkst ņemt vērā neiegūto peļņu vai vērtības samazināšanos saistībā ar konvencionālajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas jau uzstādītas NII;
c)
RAE publicētu saistībā ar ADMIE desmitgadu ieguldījumu plānu, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, vispārējās izmaksas, tostarp NII PSO kompensācijas, ko rada elektroenerģijas piegāde lietotājiem katrā NII izolētajā sistēmā. Ja vien starpsavienojuma izbūve nav iekļauta RAE apstiprinātajā ADMIE desmitgadu ieguldījumu plānā, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, RAE pēc savas iniciatīvas vai pēc vienkārša trešās personas lūguma organizē konkursu, kā paredzēts Direktīvas 2009/72/EK 22. panta 7. punkta b) apakšpunktā, par starpsavienojuma izbūvi, lai pievienotu vienu vai vairākas NII izolētās sistēmas. Starpsavienojums jābūvē, ja tā izbūve samazina vispārējās izmaksas, tostarp NII PSO kompensācijas, ko rada elektroenerģijas piegāde lietotājiem, kuri atrodas NII;
d)
RAE noteiktu skaidru termiņu starpsavienojuma izbūves pabeigšanai. Ja starpsavienojums netiek izbūvēts vai neiekļaujas termiņā, ko noteikusi RAE, jāprasa zaudējumu atlīdzināšana par nenotikušajiem izmaksu ietaupījumiem.
4.5. ILGUMS
(93)
Nepieciešams pārskatīt faktus, uz kuriem tiek balstīta šī atkāpe, jo īpaši pēc tam, kad plāni par noteiktu izolēto sistēmu savienošanu ir jāpabeidz un iestājas termiņi infrastruktūras izveidei, kas paredzēta NII kodeksa 237. pantā.
(94)
Līdz ar to visas atkāpes būs derīgas līdz 2021. gada 1. janvārim.
4.6. ATPAKAĻEJOŠAIS SPĒKS
(95)
Kā iepriekš teikts, 2012. gada 17. janvāra pieteikums atjaunināja sākotnējo pieteikumu, kas tika iesniegts 2003. gadā.
(96)
Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punkts, kuru atcēla Direktīva 2009/72/EK, arī paredzēja noteikumus, kas ļāva dalībvalstīm pieprasīt atkāpes no vairākām minētās direktīvas prasībām, ja radās būtiskas problēmas mazo, izolēto sistēmu un mikrosistēmu ekspluatācijā. Saskaņā ar Direktīvas 2009/72/EK 48. pantu atsauces uz atcelto Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punktu jāinterpretē kā atsauces uz Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu.
(97)
Mazas, izolētas sistēmas un izolētas mikrosistēmas definīcijas, kas iekļautas Direktīvas 2003/54/EK 2. panta 26. un 27. punktā, ir vienādas ar tām, kas iekļautas Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 26. un 27. punktā.
(98)
Abas šīs definīcijas attiecas uz elektroenerģijas pieprasījumu izolētās sistēmās 1996. gadā, un šis apstāklis nemainījās. Turklāt Krēta (Crete) nebija savienota ar Grieķijas apvienoto energosistēmu ne 2003. gadā, ne 2012. gadā, ne arī laikā, kad šis lēmums par atkāpi stājās spēkā.
(99)
Līdz ar to visas mazās, izolētās elektroenerģijas sistēmas un mikrosistēmas, kas pieteikumā klasificētas kā mazās, izolētas vai mikrosistēmas, bija uzskatāmas par tādām arī sākotnējā pieteikuma iesniegšanas un šā lēmuma par atkāpi spēkā stāšanās laikā.
(100)
Tādējādi nenotika nekādas juridiskas vai faktiskas izmaiņas attiecībā uz mazajām, izolētajām un mikrosistēmām, kurām var piešķirt atkāpi saskaņā ar Direktīvu 2003/54/EK un Direktīvu 2009/72/EK.
(101)
Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punkts atļāva piešķirt atkāpi no III nodaļas, kura satur tādas pašas prasības kā Direktīvas 2009/72/EK III nodaļa attiecībā uz atļaujas izdošanas procedūrām jaunām jaudām un konkursa rīkošanu par jaunām jaudām.
(102)
Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punkts atļāva piešķirt atkāpi no VII nodaļas, kas satur tādas pašas prasības kā Direktīvas 2009/72/EK VIII nodaļa attiecībā uz trešo personu piekļuvi, tirgus atvērtību un tiešajām līnijām.
(103)
Ja Komisija būtu piešķīrusi atkāpi saistībā ar sākotnējo pieteikumu, tās noteikumi būtu tādi paši kā šīs atkāpes noteikumi saskaņā ar Direktīvu 2009/72/EK.
(104)
Turklāt laikā pēc 2003. gada faktiskie apstākļi nav mainījušies. Laikā pēc 2003. gada nav būtiski mainījusies NII ģeogrāfiskā situācija, ekonomikas faktori, kas regulē elektroapgādes sistēmu ekspluatāciju NII izolētajās sistēmās, un to būtisko problēmu raksturs, kas rodas konvencionālo elektrostaciju ekspluatācijā NII izolētajās sistēmās.
(105)
Sākotnējā pieteikuma izskatīšana laikā pēc 2003. gada netika pabeigta. Komisijas bezdarbībai nebūtu jārada kaitējums Grieķijas Republikai. Grieķijas Republika izpildīja savus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punktu un Direktīvas 2009/72/EK 44. panta 1. punktu un iesniedza pienācīgi pamatotu atkāpes pieprasījumu saskaņā ar minētajiem pantiem attiecībā uz izolētajām sistēmām NII.
(106)
Tādēļ būtu pareizi, ja šis lēmums par atkāpi stātos spēkā no sākotnējā pieteikuma iesniegšanas datuma, t. i., no 2003. gada 5. decembra,
IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
1. pants
Šo lēmumu piemēro mazām, izolētām sistēmām un mikrosistēmām, kas minētas tabulā.
Šajā lēmumā Krēta (Crete) ir maza, izolēta sistēma, bet visas pārējās izolētās sistēmas ir izolētas mikrosistēmas.
2. pants
1. Atkāpi piešķir no Direktīvas 2009/72/EK 33. panta noteikumiem attiecībā uz mazām, izolētām sistēmām un mikrosistēmām.
2. Šī atkāpe būs spēkā līdz 2016. gada 17. februārim vai līdz brīdim, kad būs pilnībā izveidota infrastruktūra, kā paredzēts NII kodeksa 237. panta 7. punktā, atkarībā no tā, kas iestājas vēlāk. Jebkurā gadījumā šo atkāpi pārtrauc piemērot 2019. gada 17. februārī.
3. Grieķijas iestādēm līdz 2015. gada 17. februārim ir jāizstrādā infrastruktūras ieguldījumu plāns, kā paredzēts NII kodeksa 237. panta 7. punktā, atsevišķi katrai NII izolētajai sistēmai norādot, līdz kuram datumam šī infrastruktūra būs pilnībā izveidota. Plānā kā prioritātes jānorāda Krēta (Crete) un Roda (Rhodas).
4. No 2016. gada 17. februāra un turpmāk katru gadu līdz 2019. gada 17. februārim Grieķijas iestādēm jāizstrādā ziņojums, par katru NII izolēto sistēmu norādot: a) vai ir nodrošināta tirgus atvērtība; b) kāds ir infrastruktūras ieguldījumu statuss saistībā ar attiecīgo plānu; c) kādas ir būtiskās un svarīgās problēmas, kas joprojām kavē tirgus atvērtību; un d) vai šīs problēmas ir tieši saistāmas ar infrastruktūras ieguldījumu nepietiekamību, kā minēts NII kodeksa 237. panta 7. punktā.
3. pants
1. Atkāpi piešķir no Direktīvas 2009/72/EK 7. panta 1. punkta noteikumiem, saskaņā ar kuriem atļaujas esošo konvencionālo jaudu renovācijai, modernizācijai un paplašināšanai izolētās mikrosistēmās var piešķirt tieši PPC.
2. Šajā atkāpē:
a)
esošās konvencionālās ražošanas jaudas ietver arī konvencionālo ražošanas jaudu renovācijas, modernizācijas un paplašināšanas projektus, ja šā lēmuma paziņošanas dienā tām ir RAE izdota derīga licence;
b)
galvenās ražošanas jaudas pilnīga demontāža esošajā vietā un tās aizstāšana ar jaunu elektroenerģijas ražošanas iekārtu nav uzskatāma par esošu jaudu, bet gan par jaunas jaudas izbūvi;
c)
pagaidu konvencionālās ražošanas jaudas novietošana esošās jaudas perimetrā ir uzskatāma par esošās jaudas paplašināšanu.
3. Kad izbeidzas termiņš atļaujai, kas izdota saskaņā ar 1. punktu, minēto atļauju var pagarināt pēc RAE lēmuma, ja kavēšanās iemesli ir pilnībā ārpus PPC kontroles.
4. Šo atkāpi pārtrauc piemērot atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, ja tām beidzies termiņš vai tās anulētas.
5. Visus pārējos Direktīvas 2009/72/EK 7. panta noteikumus turpina piemērot pilnā apjomā.
6. Šī atkāpe ir spēkā līdz 2021. gada 1. janvārim.
4. pants
1. Šajā lēmumā minētās atkāpes pārtrauc piemērot mazām, izolētām sistēmām un mikrosistēmām, tiklīdz tās tiek pievienotas apvienotajai energosistēmai.
2. Grieķijas iestādes:
a)
izdodot atļaujas vai rīkojot konkursus par jaunām jaudām konkrētā izolētā sistēmā NII, sistemātiski izskata alternatīvas to izolēto sistēmu starpsavienojumiem, kurām konkrētā NII pieder. Atļauja jaunām jaudām jāatsaka, ja starpsavienojuma izbūve ir lētāka. Izmaksās iekļauj visas izmaksas, ko rada elektroenerģijas piegāde gala lietotājiem izolētajā sistēmā, tostarp NII PSO kompensāciju;
b)
nodrošina, lai izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz lieliem pārvades darbiem, ko īsteno ADMIE, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, attiektos tikai uz projektētā starpsavienojuma faktiskajām ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksām. Tajā nedrīkst ņemt vērā neiegūto peļņu vai vērtības samazināšanos saistībā ar konvencionālajām elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas jau uzstādītas NII;
c)
publicē saistībā ar ADMIE desmitgadu ieguldījumu plānu, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, vispārējās izmaksas, tostarp NII PSO kompensācijas, ko rada elektroenerģijas piegāde lietotājiem katrā NII izolētajā sistēmā. Ja vien starpsavienojuma izbūve nav iekļauta RAE apstiprinātajā ADMIE desmitgadu ieguldījumu plānā, kā paredzēts Likuma Nr. 4001/2011 108. pantā, Grieķijas iestādes pēc savas iniciatīvas vai pēc vienkārša trešās personas lūguma organizē konkursu, kā paredzēts Direktīvas 2009/72/EK 22. panta 7. punkta b) apakšpunktā, par starpsavienojuma izbūvi, lai pievienotu vienu vai vairākas NII izolētās sistēmas. Starpsavienojums jābūvē, ja tā izbūve samazina vispārējās izmaksas, tostarp NII PSO kompensācijas, ko rada elektroenerģijas piegāde lietotājiem, kuri atrodas NII;
d)
nosaka skaidru termiņu starpsavienojuma izbūves pabeigšanai. Ja starpsavienojums netiek izbūvēts vai neiekļaujas noteiktajā termiņā, Grieķijas iestādes pieprasa atlīdzināt zaudējumus par nenotikušajiem izmaksu ietaupījumiem.
5. pants
Šo lēmumu piemēro no 2003. gada 5. decembra.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2014. gada 14. augustā


Input:
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/427
ze dne 13. března 2015,
kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.
(2)
Na základě přezkumu provedeného Radou by údaje v příloze týkající se padesáti osob měly být změněny a jedna zemřelá osoba by z ní měla být vypuštěna.
(3)
Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. března 2015.


Input:
DÉCISION DU CONSEIL
du 7 octobre 2013
relative à la conclusion de l’accord entre l’Union européenne et la République du Cap-Vert visant à faciliter la délivrance de visas de court séjour aux citoyens de la République du Cap-Vert et de l’Union européenne
(2013/521/UE)
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 77, paragraphe 2, point a), en liaison avec l’article 218, paragraphe 6, point a),
vu la proposition de la Commission européenne,
vu l’approbation du Parlement européen,
considérant ce qui suit:
(1)
Conformément à la décision 2012/649/UE du Conseil (1), l’accord entre l’Union européenne et la République du Cap-Vert visant à faciliter la délivrance de visas de court séjour aux citoyens de la République du Cap-Vert et de l’Union européenne (ci-après dénommé «accord») a été signé le 26 octobre 2012, sous réserve de sa conclusion à une date ultérieure.
(2)
La présente décision constitue un développement des dispositions de l’acquis de Schengen auxquelles le Royaume-Uni ne participe pas, conformément à la décision 2000/365/CE du Conseil du 29 mai 2000 relative à la demande du Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d’Irlande du Nord de participer à certaines dispositions de l’acquis de Schengen (2); le Royaume-Uni ne participe donc pas à l’adoption de la présente décision et n’est pas lié par celle-ci ni soumis à son application.
(3)
La présente décision constitue un développement des dispositions de l’acquis de Schengen auxquelles l’Irlande ne participe pas, conformément à la décision 2002/192/CE du Conseil du 28 février 2002 relative à la demande de l’Irlande de participer à certaines dispositions de l’acquis de Schengen (3); l’Irlande ne participe donc pas à l’adoption de la présente décision et n’est pas liée par celle-ci ni soumise à son application.
(4)
Conformément aux articles 1er et 2 du protocole no 22 sur la position du Danemark annexé au traité sur l’Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, le Danemark ne participe pas à l’adoption de la présente décision et n’est pas lié par celle-ci ni soumis à son application.
(5)
Il y a lieu d’approuver l’accord,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L’accord entre l’Union européenne et la République du Cap-Vert visant à faciliter la délivrance de visas de court séjour aux citoyens de la République du Cap-Vert et de l’Union européenne (ci-après dénommé «accord») est approuvé au nom de l’Union.
Le texte de l’accord est joint à la présente décision.
Article 2
Le président du Conseil procède, au nom de l’Union, à la notification prévue à l’article 12, paragraphe 1, de l’accord (4).
Article 3
La Commission, assistée d’experts des États membres, représente l’Union au sein du comité mixte institué par l’article 10 de l’accord.
Article 4
La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
Fait à Luxembourg, le 7 octobre 2013.


Input:
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 439/2013 DE LA COMMISSION
du 13 mai 2013
modifiant pour la cent quatre-vingt-douzième fois le règlement (CE) no 881/2002 du Conseil instituant certaines mesures restrictives spécifiques à l’encontre de certaines personnes et entités liées au réseau Al-Qaida
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 881/2002 du Conseil du 27 mai 2002 instituant certaines mesures restrictives spécifiques à l’encontre de certaines personnes et entités liées au réseau Al-Qaida (1), et notamment son article 7, paragraphe 1, point a), et son article 7 bis, paragraphe 5,
considérant ce qui suit:
(1)
L’annexe I du règlement (CE) no 881/2002 énumère les personnes, groupes et entités auxquels s’applique le gel des fonds et des ressources économiques ordonné par ce règlement.
(2)
Le 2 mai 2013, le Comité des sanctions du Conseil de sécurité des Nations unies a décidé de radier une personne physique de la liste des personnes, groupes et entités auxquels s’applique le gel des fonds et des ressources économiques après avoir examiné la demande de radiation présentée par cette personne ainsi que le rapport d’ensemble du médiateur institué conformément à la résolution 1904 (2009) du Conseil de sécurité des Nations unies.
(3)
Il convient donc de mettre à jour l’annexe I du règlement (CE) no 881/2002 en conséquence,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
L'annexe I du règlement (CE) no 881/2002 est modifiée conformément à l'annexe du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 13 mai 2013.


Input:
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 537/2013
av den 11 juni 2013
om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),
med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och
av följande skäl:
(1)
I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.
(2)
Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 11 juni 2013.


Input:
ROZHODNUTIE RADY
z 23. júla 2014
o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o recipročnom prístupe k rybolovu v oblasti Skagerrak pre plavidlá plaviace sa pod vlajkou Dánska, Nórska a Švédska
(2014/505/EÚ)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 43 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 5,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)
Dohoda o recipročnom prístupe k rybolovu v oblastiach Skagerrak a Kattegat (ďalej len „dohoda z roku 1966“) medzi Dánskom, Nórskom a Švédskom bola podpísaná 19. decembra 1966 a nadobudla platnosť 7. augusta 1967.
(2)
Dohodou z roku 1966 sa umožnil recipročný prístup medzi Dánskom, Nórskom a Švédskom k rybolovu v oblastiach Skagerrak a Kattegat, a to v pásme do štyroch námorných míľ od ich jednotlivých základných línií. Stanovilo sa ňou aj to, že uvedené pásmo sa na účely takéhoto rybolovu považovalo za šíre more, a preto sa v otázkach, ako je napríklad kontrola, uplatňovala právomoc vlajkového štátu.
(3)
Po pristúpení Dánska k Únii v roku 1973 a Švédska v roku 1995 sa Únia stala zodpovednou za spravovanie dohody z roku 1966 v mene týchto dvoch členských štátov.
(4)
Ministerstvo zahraničných vecí Nórska 29. júla 2009 oznámilo Dánsku, ktoré je depozitárom dohody z roku 1966, že chce ukončiť dohodu z roku 1966 formálnym vypovedaním v súlade s uvedenou dohodou, v dôsledku čoho sa platnosť dohody z roku 1966 skončila 7. augusta 2012.
(5)
Rada poverila Komisiu, aby v mene Únie prerokovala s Nórskym kráľovstvom novú dohodu o recipročnom prístupe k rybolovu v oblastiach Skagerrak a Kattegat.
(6)
Výsledkom týchto rokovaní bolo parafovanie Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o recipročnom prístupe k rybolovu v oblasti Skagerrak pre pravidlá plaviace sa pod vlajkou Dánska, Nórska a Švédska (ďalej len „dohoda“) 24. októbra 2013.
(7)
Dohoda by sa mala podpísať.
(8)
V záujme zabezpečenia pokračovania prístupu plavidiel Únie k rybolovným činnostiam by sa dohoda mala vykonávať predbežne do dvoch rokov od dátumu jej podpisu až do nadobudnutia jej platnosti,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o recipročnom prístupe k rybolovu v oblasti Skagerrak pre plavidlá plaviace sa pod vlajkou Dánska, Nórska a Švédska, a to s výhradou uzavretia uvedenej dohody.
Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu (-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
Článok 3
Dohoda sa vykonáva predbežne až do dvoch rokov od dátumu jej podpisu (1) do nadobudnutia jej platnosti.
Článok 4
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
V Bruseli 23. júla 2014


Input:
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 681/2013
оd 17. srpnja 2013.
o izmjeni dijela III. Priloga II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 1. točku (b),
budući da:
(1)
Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se granične vrijednosti za barij koje se temelje na preporukama Nizozemskog nacionalnog instituta za javno zdravstvo i okoliš (RIVM) iz izvješća iz 2008. pod naslovom „Kemikalije u igračkama. Načelna metodologija za procjenu kemijske sigurnosti igračaka s naglaskom na elementima”. Preporuke RIVM-a temelje se na pretpostavci da izloženost djece kemikalijama u igračkama ne smije prelaziti određenu razinu koja se zove „prihvatljivi dnevni unos”. Budući da su djeca izložena kemikalijama i iz drugih izvora osim igračaka, za igračke se smije odrediti samo postotak prihvatljivog dnevnog unosa. Znanstveni odbor za toksičnost, ekotoksičnost i okoliš (CSTEE) u svojem je izvješću iz 2004. preporučio da se za igračke odredi najviše 10 % prihvatljivog dnevnog unosa. Tu je količinu odobrio Znanstveni odbor za rizike po zdravlje i okoliš (SCHER) u svojem mišljenju od 1. srpnja 2010. pod naslovom „Procjena graničnih vrijednosti migracije kemijskih tvari u igračkama”.
(2)
U skladu s preporukama RIVM-a, za dobivanje graničnih vrijednosti za kemijske tvari navedene u Direktivi 2009/48/EZ potrebno je najveći postotak prihvatljivog dnevnog unosa pomnožiti s težinom djeteta koja je procijenjena na 7,5 kg i podijeliti je s količinom progutanog materijala za igračke.
(3)
U skladu s pristupom američke Agencije za otrovne tvari i registar bolesti (ATSDR) u izvješću iz 2005. o toksikološkom profilu barija utemeljenom na podacima dobivenima pokusima na životinjama, RIVM je za barij upotrijebio prihvatljivi dnevni unos od 0,6 mg/kg tjelesne težine po danu. RIVM je uzeo u obzir druge analize svojstava barija utemeljene na podacima koji se odnose na ljude, ali ih nije upotrijebio u utvrđivanju prihvatljivog dnevnog unosa barija. Iako se podaci koji se odnose na ljude smatraju prikladnijom osnovom za utvrđivanje prihvatljivog dnevnog unosa, RIVM smatra da je u istraživanjima iz kojih ti podaci potječu bilo bitnih pogrešaka. Stoga su upotrijebljeni podaci dobiveni pokusima na životinjama koji su pouzdaniji za utvrđivanje prihvatljivog dnevnog unosa.
(4)
Kako bi se definirali mogući ishodi izloženosti kemijskim tvarima, RIVM je procijenio količinu progutanog materijala na 8 mg na dan za materijal ostrugan s površine igračke, 100 mg za lomljivi materijal za igračke i 400 mg za tekući ili ljepljivi materijal za igračke. U svojem mišljenju pod naslovom „Rizik od organskih CMR tvari u igračkama” od 18. svibnja 2010. SCHER je odobrio te najveće dopuštene količine za progutani materijal.
(5)
Ako se 10 % prihvatljivog dnevnog unosa pomnoži s težinom djeteta i podijeli s količinom progutanog materijala za igračke dobiju se sljedeće granične vrijednosti za barij: 56 000 mg/kg za ostrugani materijal, 4 500 mg/kg za suhi materijal i 1 125 mg/kg za tekući materijal.
(6)
Američka Agencija za otrovne tvari i registar bolesti objavila je 2007. ažuriranu inačicu svojeg izvješća o toksikološkom profilu barija u kojoj se predlaže prihvatljivi dnevni unos od 0,2 mg/kg tjelesne težine po danu. Navedena ažurirana inačica postala je dostupna nakon dovršetka izvješća RIVM-a. Nakon rasprave s dionicima zaključeno je i da RIVM nije na odgovarajući način uzeo u obzir izvješće Međunarodnog programa za kemijsku sigurnost (IPCS) iz 2001.
(7)
S tim je u vezi Komisija uputila SCHER-u zahtjev za mišljenje u kojem je zatražila dodatnu procjenu graničnih vrijednosti migracije za barij te preporuke u vezi s prihvatljivim dnevnim unosom koji treba upotrijebiti, uzimajući u obzir dokumente IPCS-a i ATSDR-a (2007.).
(8)
U svojem mišljenju od 22. ožujka 2012. SCHER zaključuje da raspoloživi podaci koji se odnose na ljude nisu prikladni za utvrđivanje prihvatljivog dnevnog unosa. Kvalitetno istraživanje na životinjama prikladnije je za utvrđivanje prihvatljivog dnevnog unosa barija koji bi prema mišljenju SCHER-a trebao iznositi 0,2 mg/kg tjelesne težine po danu.
(9)
U toj se vrijednosti u obzir uzima apsorpcija barija u želučano-crijevnom traktu. Prema procjeni SCHER-a, apsorpcija u želučano-crijevnom traktu djece od prve do petnaeste godine života iznosi 30 %, dok je apsorpcija kod dojenčadi 60 %. Međutim SCHER-ov prihvatljivi dnevni unos barija temelji se na pretpostavci o najgorem mogućem ishodu prema kojem djeca apsorbiraju 100 % barija kojem su izložena.
(10)
Ako se 10 % novog prihvatljivog dnevnog unosa pomnoži s težinom djeteta i podijeli s količinom progutanog materijala igračke dobiju se sljedeće granične vrijednosti za barij: 18 750 mg/kg za ostrugani materijal, 1 500 mg/kg za suhi materijal i 375 mg/kg za tekući materijal.
(11)
Kako bi se osigurala najbolja moguća zaštita zdravlja i života ljudi, a posebno djece, nužno je u što kraćem roku primijeniti navedene niže granične vrijednosti migracije za barij. Direktivu stoga treba izmijeniti Uredbom koja stupa na snagu 20. srpnja 2013., čime će se izbjeći duže razdoblje prijenosa Direktive tijekom kojeg bi se primjenjivale različite granične vrijednosti migracije.
(12)
Direktivu 2009/48/EZ treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(13)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za sigurnost igračaka,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Dio III. Priloga II. Direktivi 2009/48/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu 20. srpnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2013.