Input:
DECISIONE 2013/320/PESC DEL CONSIGLIO
del 24 giugno 2013
a sostegno delle attività connesse alla sicurezza fisica e alla gestione delle scorte per la riduzione del rischio di traffico illegale di armi leggere e di piccolo calibro (SALW) e relative munizioni in Libia e nella sua regione
Il CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sull’Unione europea, in particolare l'articolo 26, paragrafo 2, e l'articolo 31, paragrafo 1,
vista la proposta dell’alto rappresentante dell’Unione per gli affari esteri e la politica di sicurezza,
considerando quando segue:
(1)
Dopo la rivolta popolare in Libia nel febbraio 2011 e il conseguente conflitto armato, la Libia deve affrontare il grosso problema di un ingente volume di scorte di armi e munizioni convenzionali, incluso un gran numero di prodotti inutilizzabili e pericolosi. La diffusione incontrollata di armi leggere e di piccolo calibro (SALW) e di munizioni ha alimentato l'insicurezza in Libia, nei paesi limitrofi e nell'intera regione esacerbando il conflitto e minacciando la rappacificazione post bellica, generando in tal modo una grave minaccia per la pace e la sicurezza.
(2)
Dando seguito al suo sostegno alla popolazione libica durante e dopo il conflitto, l'Unione si impegna a cooperare ulteriormente con la Libia su tutta una serie di questioni, anche in materia di sicurezza, e a sostenere il processo di transizione verso la democrazia, una pace e una sicurezza durature.
(3)
Il 15 e 16 dicembre 2005 il Consiglio europeo ha adottato la strategia dell'UE volta a combattere l'accumulazione e il traffico illeciti di SALW e relative munizioni. Detta strategia prende atto che l'abbondanza delle scorte di SALW e munizioni rende queste armi facilmente accessibili a civili, criminali, terroristi e combattenti allo stesso modo e sottolinea la necessità di proseguire l'azione preventiva per contrastare l'offerta illecita di armi convenzionali e la loro domanda. Inoltre, individua nell'Africa il continente più colpito dalle conseguenze dei conflitti interni aggravati dall'afflusso destabilizzante delle SALW.
(4)
Il 23 maggio 2012 la Libia, il Sudan, la Repubblica Centrafricana, il Ciad e la Repubblica democratica del Congo hanno firmato la dichiarazione di Khartoum sul controllo delle armi leggere e di piccolo calibro in tutti i paesi limitrofi del Sudan occidentale. In essa la Libia e gli altri firmatari si sono impegnati, tra l'altro, a rafforzare le capacità e le istituzioni nazionali per elaborare e attuare strategie globali di controllo delle SALW, piani d'azione e interventi nazionali, che prevedano la sicurezza fisica e la gestione delle scorte di SALW e relative munizioni di proprietà statale, conformemente alle norme internazionali.
(5)
La dichiarazione di Khartoum esorta le organizzazioni regionali e internazionali a fornire assistenza tecnica e finanziaria, di concerto con la comunità internazionale, per dare applicazione ai risultati della conferenza tenutasi a Khartoum il 22 e 23 maggio 2012 e di tutte le successive attività e iniziative intese ad affrontare la questione delle SALW in ciascun paese.
(6)
Il 18 giugno 2004 la Libia ha ratificato il protocollo contro la fabbricazione e il traffico illeciti di armi da fuoco, loro parti e componenti e munizioni, che integra la convenzione delle Nazioni Unite contro la criminalità organizzata transnazionale.
(7)
L'agenzia tedesca per la cooperazione internazionale, la Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH ("GIZ"), sta elaborando un progetto sul controllo delle armi convenzionali in Libia. Il 2 maggio 2012 la GIZ e il Centro libico di azione antimine, facente parte del ministero della difesa, hanno concordato una bozza di programma sull'azione antimine e il controllo degli armamenti convenzionali. Il programma complessivo sul controllo delle armi convenzionali in Libia ("programma") consiste di due moduli specifici ed è cofinanziato dall'Unione e dal ministero federale tedesco degli affari esteri.
(8)
È necessario garantire il più possibile la titolarità da parte libica della realizzazione delle attività connesse alla sicurezza fisica e alla gestione delle scorte, conformemente ai principi fondamentali della titolarità nazionale e dell'effettiva partecipazione dei partner locali alle decisioni. Di conseguenza, il programma cerca di coinvolgere i soggetti libici interessati, inclusi eventualmente il ministero dell'interno, quello della difesa, le forze armate e altri attori competenti, nelle attività connesse alla sicurezza fisica e alla gestione delle scorte. La GIZ fornirà ai partner principali del programma supporto operativo e consulenza tecnica.
(9)
Il programma prende atto delle attuali dinamiche in Libia e della necessità di coinvolgere sin dall'inizio tutti i soggetti interessati e i potenziali partner nazionali. Esso mira a promuovere partenariati con le organizzazioni non governative internazionali specializzate in attività di sminamento e in materia di sicurezza fisica e gestione delle scorte che hanno già dato prova delle loro capacità operative in Libia. Il programma, inoltre, pone l'accento sulla promozione della cooperazione regionale con i paesi limitrofi. Secondo l'Unione, un'assistenza finanziaria alla GIZ contribuirebbe a ridurre i rischi connessi alla potenziale diffusione illecita di armi e munizioni convenzionali all'interno e in provenienza dalla Libia e dall'intera regione,
HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
Articolo 1
1. L'Unione persegue l'obiettivo di promuovere la pace e la sicurezza in Libia e nell'intera regione sostenendo le misure intese a garantire efficacemente la sicurezza fisica e la gestione delle scorte degli arsenali libici da parte delle istituzioni libiche per ridurre i rischi per la pace e la sicurezza costituiti dalla diffusione illecita e dall'eccessiva accumulazione di SALW e relative munizioni, nonché l'obiettivo di promuovere un multilateralismo efficace a livello regionale in tale contesto.
2. Le attività che saranno sostenute dall'Unione si prefiggono i seguenti obiettivi specifici:
-
assistere le istituzioni statali libiche nell'elaborazione di una strategia nazionale e delle procedure operative standard per la sicurezza fisica e la gestione delle scorte;
-
sostenere le istituzioni libiche nella definizione di un quadro di formazione in materia di sicurezza fisica e gestione delle scorte;
-
sostenere il ripristino e la gestione della sicurezza dei siti di deposito delle munizioni secondo le norme nazionali;
-
offrire unità di deposito temporaneo per le scorte di armi e munizioni convenzionali;
-
prestare sostegno per il trasferimento dei siti di deposito delle munizioni situati in zone abitate;
-
compiere uno studio di fattibilità sulle opzioni per ridurre le scorte esistenti di munizioni attraverso il riciclaggio;
-
favorire la cooperazione regionale con i paesi limitrofi in materia di sicurezza fisica e gestione delle scorte;
-
creare un sistema resiliente di gestione dei rischi per garantire l'attuazione dei programmi in un contesto attuativo in rapida evoluzione.
3. Per raggiungere l'obiettivo di cui al paragrafo 1, l'Unione mira a sostenere le istituzioni libiche nel ripristinare depositi di munizioni non più in sicurezza perché danneggiati durante il conflitto e garantire efficacemente la sicurezza fisica e la gestione delle scorte degli arsenali. Il progetto è realizzato seguendo il principio della titolarità nazionale e con l'obiettivo della sostenibilità a lungo termine. Tutte le attività sono di conseguenza coordinate con le rispettive istituzioni statali libiche e gli altri soggetti interessati. Il progetto segue inoltre l'approccio del "non nuocere" nell'ambito dell'attenzione alle situazioni di conflitto.
Una descrizione particolareggiata del progetto figura nell'allegato.
Articolo 2
1. L'alto rappresentante dell'Unione per la politica estera e di sicurezza comune ("AR") è responsabile dell'attuazione della presente decisione.
2. L'esecuzione tecnica del progetto di cui all'articolo 1, paragrafo 3, è svolta dalla Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH ("GIZ").
3. La GIZ svolge i suoi compiti sotto la responsabilità dell'AR. A tal fine l'AR stabilisce le necessarie modalità con la società stessa.
Articolo 3
1. L'importo di riferimento finanziario per l'esecuzione del progetto di cui all'articolo 1 è pari a 5 000 000 EUR. Il bilancio totale stimato per l'intero progetto è pari a 6 600 000 EUR, messi a disposizione attraverso il co-finanziamento del ministero federale tedesco degli affari esteri.
2. Le spese finanziate con l'importo di cui al paragrafo 1 sono gestite secondo le procedure e le norme applicabili al bilancio dell'Unione.
3. La Commissione vigila sulla corretta gestione delle spese di cui al paragrafo 1. A tal fine, conclude il necessario accordo con la GIZ. L'accordo stabilisce che la GIZ deve assicurare la visibilità del contributo dell'Unione in funzione della sua entità.
4. La Commissione si adopera per concludere l'accordo di cui al paragrafo 3 il più presto possibile dopo l'entrata in vigore della presente decisione. Essa informa il Consiglio sulle eventuali difficoltà incontrate in detto processo e sulla data di conclusione dell'accordo.
Articolo 4
1. L'AR riferisce al Consiglio in merito all'attuazione della presente decisione sulla base delle relazioni periodiche a cura della GIZ. Tali relazioni costituiscono la base della valutazione effettuata dal Consiglio.
2. La Commissione riferisce sugli aspetti finanziari del progetto di cui all'articolo 1.
Articolo 5
1. La presente decisione entra in vigore alla data dell’adozione.
Essa è sottoposta a riesame e revisione alla luce della situazione politica in Libia entro 24 mesi al massimo dalla data di conclusione dell'accordo di cui all'articolo 3, paragrafo 3.
2. La presente decisione cessa di produrre effetti 60 mesi dopo la data di conclusione dell'accordo di cui all'articolo 3, paragrafo 3, salvo diversa decisione a seguito della revisione condotta ai sensi del paragrafo 2. Ciò nonostante, essa cessa di produrre effetti sei mesi dopo la data di entrata in vigore se non è stato concluso alcun accordo entro tale termine.
Fatto a Lussemburgo, il 24 giugno 2013


Input:
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 965/2013
ze dne 9. října 2013,
kterým se po dvousté čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.
(2)
Dne 1. října 2013 rozhodl Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN vyjmout jednu osobu ze seznamu osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, poté, co zvážil žádost o výmaz ze seznamu předloženou touto osobou a souhrnnou zprávu ombudsmana vypracovanou podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1904(2009).
(3)
Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. října 2013.


Input:
KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 895/2013
2013 m. rugsėjo 18 d.
kuriuo 202-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu
EUROPOS KOMISIJA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,
kadangi:
(1)
Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;
(2)
2013 m. rugsėjo 11 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;
(3)
todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje 2013 m. rugsėjo 18 d.


Input:
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 209/2014 AL COMISIEI
din 5 martie 2014
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 605/2010 în ceea ce privește condițiile de sănătate animală și sănătate publică și de certificare veterinară pentru introducerea de colostru și de produse pe bază de colostru destinate consumului uman în Uniune
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special articolul 8 teza introductivă, articolul 8 punctul 1 primul paragraf, articolul 8 punctul 4 și articolul 9 alineatul (4),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2), în special articolul 9 al doilea paragraf,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (3), în special articolul 11 alineatul (1) și articolul 16 al doilea paragraf,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice pentru operatorii din sectorul alimentar în materie de igienă a produselor alimentare de origine animală. Respectivul regulament prevede că operatorii din sectorul alimentar care produc lapte crud și produse lactate și colostru și produse pe bază de colostru destinate consumului uman trebuie să respecte dispozițiile relevante din anexa III la acesta.
(2)
În plus, Regulamentul (CE) nr. 853/2004 prevede că operatorii din sectorul alimentar care importă produse de origine animală din țări terțe trebuie să se asigure că aceste importuri au loc numai atunci când țara terță de expediere este inclusă într-o listă întocmită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 854/2004 și când produsele îndeplinesc, printre altele, cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 853/2004, precum și orice condiție privind importul impusă în conformitate cu legislația Uniunii care reglementează controalele produselor de origine animală la import.
(3)
Regulamentul (UE) nr. 605/2010 al Comisiei (4) stabilește condițiile de sănătate animală și sănătate publică și cerințele de certificare veterinară pentru introducerea în Uniune a laptelui crud și a produselor lactate. De asemenea, regulamentul stabilește lista țărilor terțe din care introducerea unor astfel de loturi în Uniune este autorizată.
(4)
Regulamentul (UE) nr. 605/2010 stabilește condiții de import diferite în funcție de starea de sănătate a animalelor din țara terță exportatoare în ceea ce privește febra aftoasă (FA) și pesta bovină. Țările terțe care au fost indemne de febră aftoasă fără vaccinare și de pestă bovină cu cel puțin 12 luni înainte de import sunt enumerate în coloana A din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 605/2010, iar importurile în Uniune de lapte crud și de produse lactate derivate din lapte crud din țările terțe respective sunt autorizate fără a fi fost supuse unui tratament specific.
(5)
Comisia a primit mai multe solicitări din partea unor state membre și parteneri comerciali de a stabili condiții de sănătate animală pentru importurile de colostru și de produse pe bază de colostru destinate consumului uman în Uniune.
(6)
Regulamentul (UE) nr. 605/2010 nu se aplică colostrului și produselor pe bază de colostru. Cu toate acestea, colostrul prezintă, din punctul de vedere al FA, aceleași riscuri pentru sănătatea animală ca și laptele crud. Prin urmare, colostrul poate fi importat în condiții de siguranță din țări care sunt deja autorizate pentru importul de lapte crud și care sunt enumerate în coloana A din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 605/2010.
(7)
Mai multe produse comerciale sunt realizate din colostru pasteurizat sau sterilizat. Cu toate acestea, deoarece efectele de pasteurizare și sterilizare nu au fost validate pentru colostru, care are un important conținut de celule, colostrul pasteurizat sau sterilizat și produsele pe bază de colostru ar trebui importate numai din acele țări terțe care sunt indemne de febră aftoasă fără vaccinare și care sunt menționate în coloana A din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 605/2010.
(8)
Articolele 11, 12 și 13 din Directiva 97/78/CE a Consiliului (5) stabilesc normele și condițiile privind controalele care trebuie aplicate loturilor de produse de origine animală importate în Uniune, dar destinate unei țări terțe, fie prin tranzit imediat, fie după depozitare în Uniune.
(9)
Pentru a permite introducerea colostrului și a produselor pe bază de colostru în Uniune, ar trebui adăugat în partea 2 din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 605/2010 un nou model de certificat de sănătate pentru astfel de produse, iar modelul de certificat de sănătate pentru lapte crud și pentru produse lactate destinate consumului uman pentru tranzit sau depozitare în Uniune prevăzut în partea 3 din anexa II la respectivul regulament ar trebui modificat pentru a se referi și la colostru, și la produsele pe bază de colostru.
(10)
În vederea includerii colostrului și a produselor pe bază de colostru în domeniul de aplicare a documentului sanitar-veterinar comun de intrare menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei (6), este necesar să se prevadă în modelul de certificate de sănătate care acoperă aceste produse codul corespunzător din Sistemul armonizat dintre cele enumerate în capitolul 4 din anexa I la Decizia 2007/275/CE a Comisiei (7).
(11)
Pentru a evita orice perturbare a schimburilor comerciale, ar trebui autorizată pentru o perioadă de tranziție utilizarea certificatelor de sănătate animală pentru lapte crud și produse lactate destinate consumului uman destinate tranzitului sau depozitării pe teritoriul Uniunii și eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 605/2010.
(12)
Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 605/2010 ar trebui modificat în consecință.
(13)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificări aduse Regulamentului (UE) nr. 605/2010
Regulamentul (UE) nr. 605/2010 se modifică după cum urmează:
1.
Titlul se înlocuiește cu următorul text:
„REGULAMENTUL (UE) NR. 605/2010 AL COMISIEI
din 2 iulie 2010
de stabilire a condițiilor de sănătate animală și sănătate publică și de certificare veterinară pentru introducerea în Uniunea Europeană a laptelui crud, a produselor lactate, a colostrului și a produselor pe bază de colostru destinate consumului uman”.
2.
La articolul 1, litera (a) de la primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„(a)
condițiile de sănătate publică și sănătate animală, precum și cerințele de certificare pentru introducerea în Uniunea Europeană a loturilor de lapte crud, de produse lactate, de colostru și de produse pe bază de colostru;”.
3.
Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 2
Importuri de lapte crud, de produse lactate, de colostru și de produse pe bază de colostru din țări terțe sau părți ale acestora menționate în coloana A din anexa I
Statele membre autorizează importul de loturi de lapte crud, de produse lactate, de colostru și de produse pe bază de colostru din țări terțe sau părți ale acestora menționate în coloana A din anexa I.”
4.
Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 6
Condiții de tranzit și de depozitare
În conformitate cu articolele 11, 12 sau 13 din Directiva 97/78/CE a Consiliului, introducerea în Uniunea Europeană a loturilor de lapte crud, de produse lactate, de colostru sau de produse pe bază de colostru care nu sunt destinate importului în Uniunea Europeană, ci sunt destinate unei țări terțe, fie prin tranzit imediat prin Uniunea Europeană, fie după depozitare pe teritoriul acesteia, nu este autorizată decât dacă loturile îndeplinesc următoarele condiții:
(a)
provin dintr-o țară terță sau dintr-o parte a acesteia menționată în anexa I pentru introducerea în Uniunea Europeană de loturi de lapte crud, de produse lactate, de colostru sau de produse pe bază de colostru și respectă condițiile privind tratamentul adecvat aplicabile unor astfel de loturi, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2, 3 și 4;
(b)
îndeplinesc condițiile specifice de sănătate animală aplicabile importului în Uniunea Europeană de lapte crud, de produse lactate, de colostru sau de produse pe bază de colostru în cauză, astfel cum sunt enunțate acestea în certificatul de sănătate animală cuprins în partea II.1 a modelului relevant de certificat sanitar prezentat în partea a doua din anexa II;
(c)
sunt însoțite de un certificat sanitar pentru produsul în cauză, întocmit, pentru lotul vizat, în conformitate cu modelul corespunzător prezentat în partea a treia din anexa II și completat conform notelor explicative cuprinse în partea întâi a anexei în cauză;
(d)
sunt certificate ca acceptabile pentru tranzit, inclusiv pentru depozitare, după caz, în documentul sanitar-veterinar comun de intrare menționat la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 136/2004, semnat de medicul veterinar oficial de la punctul de control la frontiera de introducere în Uniune.”
5.
Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 8
Tratamente specifice
Loturile de produse lactate și de produse pe bază de colostru a căror introducere în Uniunea Europeană este autorizată, în conformitate cu articolele 2, 3, 4, 6 sau 7, provenind din țări terțe sau din părți ale unor țări terțe în care un focar de febră aftoasă a apărut în cursul celor 12 luni precedente datei de semnare a certificatului sanitar sau în care, în această perioadă, s-a desfășurat o campanie de vaccinare împotriva bolii în cauză, nu sunt autorizate pentru a fi introduse în Uniunea Europeană decât dacă respectivele produse au fost supuse unuia din tratamentele menționate la articolul 4.”
6.
Anexele I și II se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Dispoziții tranzitorii
În timpul unei perioade de tranziție care durează până la 6 septembrie 2014, introducerea în Uniunea Europeană de loturi de lapte crud și de produse lactate care nu sunt destinate importului în Uniunea Europeană, ci sunt destinate unei țări terțe, fie prin tranzit imediat, fie după depozitare în Uniune, în conformitate cu articolele 11, 12, sau 13 din Directiva 97/78/CE, însoțite de un certificat de sănătate animală în conformitate cu modelul prevăzut în partea 2 din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 605/2010, în versiunea sa de dinainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, este autorizată cu condiția ca certificatul să fi fost semnat până la 26 iulie 2014.
Articolul 3
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 5 martie 2014.


Input:
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT
av den 27 maj 2013
om ändring av beslut 2009/852/EG om övergångsbestämmelser enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004 vad gäller bearbetning av obehandlad mjölk som inte uppfyller kraven i vissa mjölkbearbetningsanläggningar i Rumänien och de strukturella kraven för sådana anläggningar
[delgivet med nr C(2013) 2803]
(Text av betydelse för EES)
(2013/249/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 9 första stycket, och
av följande skäl:
(1)
I kommissionens beslut 2009/852/EG (2) anges att de krav som fastställs i avsnitt IX kapitel I underkapitlen II och III i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 till och med den 31 december 2013 inte ska tillämpas på de mjölkbearbetningsanläggningar i Rumänien som finns förtecknade i bilaga II och bilaga III till det beslutet.
(2)
Enligt beslut 2009/852/EG får vissa mjölkbearbetningsanläggningar som förtecknas i bilaga II till det beslutet bearbeta mjölk som inte uppfyller kraven, om bearbetningen sker i separata produktionslinjer.
(3)
Rumänien översände en ändrad och uppdaterad förteckning över dessa mjölkbearbetningsanläggningar till kommissionen den 15 februari 2013.
(4)
I den ändrade och uppdaterade förteckningen har anläggning L35 SC DANONE PDPA ROMANIA SRL utgått ur bilaga II och får endast bearbeta mjölk som uppfyller kraven för utsläppande på unionsmarknaden.
(5)
Anläggning MM 1795 SC CALITATEA SRL har tillstånd att utan separata produktionslinjer bearbeta både obehandlad mjölk som uppfyller kraven och obehandlad mjölk som inte gör det, och därför bör anläggningen utgå ur bilaga II och införas i bilaga III till samma beslut.
(6)
Sjutton anläggningar som för närvarande förtecknas i bilaga III till beslut 2009/852/EG har strukits, eftersom de enbart använder mjölk som uppfyller kraven och därför får släppa ut mjölkprodukter på unionsmarknaden. Dessa anläggningar förtecknades i tabellen i bilaga III till beslut 2009/852/EG i posterna 1 (AB 641 SC BIOMILK SRL), 6 (L78 SC ROMFULDA PROD SRL), 9 (BN 2399 SC CARMO-LACT PROD SRL), 13 (L140 S.C. CARMOLACT SRL), 29 (CT 30 EASTERN EUROPEAN FOODS SRL), 40 (L124 SC PRIMULACT SRL, som har bytt namn till SC LACTATE HARGHITA SA), 41 (HR119 BOMILACT SRL), 42 (HR 625 LACTIS SRL), 43 (HR 213 PAULACT SA), 45 (IS 1540 PROMILCH SRL), 46 (L18 S.C. EUROCHEESE SRL), 56 (L121 SC MIRDATOD PROD SRL), 69 (SM 4189 PRIMALACT SRL), 70 (L5 SC NIRO SERV COM SRL), 74 (SV 1562 BUCOVINA SA SUCEAVA), 81 (L80 SC INDUSTRIAL MARIAN SRL) och 82 (VN 231 VRANLACT SA).
(7)
Sju anläggningar som för närvarande förtecknas i bilaga III till beslut 2009/852/EG har lagts ner och bör följaktligen utgå ur förteckningen. Dessa anläggningar förtecknades i tabellen i bilaga III till beslut 2009/852/EG i posterna 26 (CT 225 MIH PROD SRL), 28 (CT 258 BINCO LACT SRL), 30 (CT 15 SC NIC COSTI TRADE SRL), 32 (L82 SC TOTALLACT GROUP SA), 33 (DJ80 SC DUVADI PROD COM SRL), 75 (SV 1888 SC TOCAR PROD SRL) och 76 (SV 4909 SC ZADA PROD SRL).
(8)
Sex anläggningar i Rumänien begärde att få förtecknas för första gången i bilaga III till beslut 2009/852/EG. Dessa anläggningar har förts in i förteckningen i posterna 8 (L 185 SC SIMCODRIN COM SRL), 17 (L 83 SC KAZAL SRL), 45 (L169 SC DOBREAN SRL), 46 (L152 AGROTRANSCOMEX SRL), 61 (L199 SC LACTO-BOROAIA SRL) och 40 (L 189 SC CALITATEA SRL).
(9)
Beslut 2009/852/EG bör därför ändras i enlighet med detta.
(10)
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Bilagorna II och III till beslut 2009/852/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 27 maj 2013.


Input:
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 23 päivänä heinäkuuta 2013,
valtiontuesta SA.35062 (13/N-2), jonka Portugali on myöntänyt Caixa Geral de Depósitosille
(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 4801)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/767/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Portugalin tasavalta (jäljempänä ’Portugali’) ilmoitti 28. kesäkuuta 2012 Caixa Geral de Depósitos, S.A:n (jäljempänä ’CGD’ tai ’pankki’) pääomapohjan vahvistamistoimenpiteistä.
(2)
Komissio teki 18. heinäkuuta 2012 asiassa SA.35062 (2012/NN) päätöksen (jäljempänä ’pelastamispäätös’) (2), jolla 29. kesäkuuta 2012 toteutettu CGD:n pääomapohjan vahvistaminen hyväksyttiin pelastamistueksi.
(3)
Portugali ilmoitti komissiolle 27. syyskuuta 2012 sähköpostitse, että CGD:n tytäryhtiö Caixa Geral Finance Limited (jäljempänä ’CGDF’) aikoi maksaa määräämättömäksi ajaksi annetuista ei-kumulatiivisista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa seuraavana päivänä.
(4)
CGDF maksoi osinkoa 28. syyskuuta 2012.
(5)
Komissio teki 18. joulukuuta 2012 asiassa SA.35062 (12/NN) päätöksen (jäljempänä ’aloittamispäätös’) (3), jolla käynnistettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 16 artiklan mukainen pelastamistuen väärinkäyttöä koskeva tutkintamenettely.
(6)
Julkaisemalla kyseisen päätöksen komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa komission alustavasta päätelmästä, jonka mukaan osinkojen maksamisella rikottiin pelastamispäätöstä, mutta huomautuksia ei ole esitetty.
(7)
Portugali hyväksyy asian kiireellisyyden vuoksi tämän päätöksen tekemisen poikkeuksellisesti englannin kielellä.
2. KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(8)
CGD on Portugalin valtion kokonaan omistama pankkiryhmä. Sen nettovarallisuus oli 31. joulukuuta 2012 (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) (5) yhteensä 116,9 miljardia euroa ja sen nettolainasalkku 74,7 miljardin euron suuruinen 31. joulukuuta 2012. Pankin toimintaan kuuluu muun muassa kansallinen ja kansainvälinen liikepankkitoiminta (erityisesti Espanjassa, portugalinkielisessä Afrikassa, Macaossa ja Brasiliassa), investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, erikoistunut antolainaustoiminta ja vakuutustoiminta.
(9)
Vuonna 2012 CGD:llä oli johtava asema useimmilla liiketoiminnan aloilla, joilla se toimi kotimaisilla Portugalin markkinoilla (erityisesti asiakkaille myönnettävien lainojen ja ennakkomaksujen, asiakkaiden talletusten, vakuutusten, leasingin, investointipankkitoiminnan ja omaisuudenhoidon osalta).
Taulukko 1
CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot (tilinpäätöstunnuslukujen perusteella)
31. joulukuuta 2012
Varat yhteensä (miljardia euroa)
116,9
Asiakkaille myönnetyt lainat (miljardia euroa)
74,7
Vähittäistalletukset (miljardia euroa) (*)
71,4
Tukkupankkitoiminnan varat yhteensä (miljardia euroa) (**)
35,2
Pankkiryhmän työntekijät yhteensä
23 028
Pankkiryhmän konttorit yhteensä
1 293
Kansallinen markkinaosuus talletuksista
28,1 %
Kansallinen markkinaosuus lainoista
21,3 %
2.2 Tukitoimenpiteet käynnistäneet tapahtumat
(10)
CGD:llä on valtionvelkakriisin alkamisesta lähtien ollut vaikeuksia tukkumarkkinoille pääsyssä. Nämä vaikeudet alkoivat keskipitkän ja pitkän aikavälin pääomamarkkinoille pääsemisessä ja laajenivat vähitellen lyhyen rahan markkinoille.
(11)
Tämän seurauksena CGD:n oli vähennettävä riippuvuuttaan tukkurahoituksesta ja se otti vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen aikana käyttöön maksuvalmiutta koskevan varasuunnitelmansa, jonka perusteella se pyrki a) löytämään vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pääosin vakuudellisen rahoituksen saralta, b) suurentamaan EKP:n kelpuuttamien vakuuksien sammiota, c) myymään ei-strategisia omaisuuseriä ja d) esittelemään omat luottokelpoisuutta koskevat tietonsa sijoittajille ja vastapuolille.
(12)
Portugalin, komission, EKP:n ja IMF:n välisen talous- ja rahoitusapusuunnitelman mukaisesti CGD:tä pyydettiin toimittamaan neljännesvuosittain uudelleenarvioitava rahoitus- ja pääomasuunnitelma vuosille 2011-2015. Suunnitelman ensimmäinen versio toimitettiin 26. heinäkuuta 2011 ja sitä on tarkistettu sen jälkeen.
(13)
Vakavaraisuuden osalta Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti laskettu rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (Core Tier 1) suhdeluku oli 9,48 prosenttia 31. joulukuuta 2011. Yksi rahoitus- ja pääomasuunnitelman tavoitteista oli Basel II -sopimuksen sääntöjen mukaisesti lasketun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen suhdeluvun parantaminen 10 prosenttiin 31. joulukuuta 2012 mennessä, mikä vastaa Portugalin hallituksen ja IMF:n, komission ja EKP:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan vaatimuksia. Euroopan pankkiviranomaisen (jäljempänä ’EPV’) antaman suosituksen perusteella rahoitus- ja pääomasuunnitelmaa tarkistettiin 30. kesäkuuta 2012 alkaen hallussa pidettävän pääoman vähimmäismäärän osalta, jotta vastattaisiin pankin hallussa oleviin valtionvelkoihin ja paikallisten kunnallishallintojen velkoihin (jäljempänä ’valtionvelkapuskuri’) perustuviin pääomatarpeisiin ja EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvaan pääomatarpeeseen.
(14)
Rahoitus- ja pääomasuunnitelman toukokuun 2012 version ja EPV:n suosituksen perusteella pääoman lisäämistarpeeksi määritettiin 1,650 miljardia euroa.
2.3 Tukitoimenpiteet
(15)
Portugalin valtion CGD:n ainoan osakkeenomistajan ominaisuudessa toteuttamat toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi olivat
i)
vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitseminen (jäljempänä ’pääomankorotus’) 750 miljoonan euron edestä ja
ii)
sellaisten CGD:n liikkeeseen laskemien vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitseminen 900 miljoonan euron edestä, jotka otetaan EPV:n toteuttamaan stressitestiin perustuvan pääomatarpeen osalta huomioon rajoituksettomina ensisijaisina omina varoina.
(16)
Tukitoimenpiteet esitellään yksityiskohtaisesti pelastamispäätöksen johdanto-osan 12-25 kappaleessa.
2.4 Tuen väärinkäyttöä koskeva muodollinen tutkintamenettely
(17)
Portugali sitoutui pelastamispäätöksen johdanto-osan 31 kappaleen mukaisesti varmistamaan, että CGD soveltaa toimintaa koskevia rajoitteita, jotka vastaavat Portugalin luottolaitosten uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman (6) rajoitteita. Näitä ovat muun muassa
-
osingonjakokielto
-
kielto maksaa kuponkeja ja korkoja sellaisille hybridi-instrumenteille ja huonommassa etuoikeusasemassa oleville veloille, jotka eivät ole Portugalin hallussa ja joiden maksamiseen ei ole oikeudellista velvollisuutta.
(18)
CGD:n tytäryhtiö CGDF maksoi 28. syyskuuta 2012 ilman komission lupaa määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista osinkoa 405 415 euroa. Määrä vastaa 0,025 prosentin osuutta 29. kesäkuuta 2012 myönnetystä pääomasta.
(19)
Komissio katsoi aloittamispäätöksessä alustavasti, että CGDF:n 28. syyskuuta 2012 suorittamat maksut kuuluivat CGD:n pelastamispäätöksen mukaisesti sovellettavan osingonjakokiellon piiriin ja että osinkojen maksaminen oli myönnetyn pelastamistuen väärinkäyttöä.
3. CGD:N RAKENNEUUDISTUS
(20)
CGD toimitti rakenneuudistussuunnitelman, joka sisältää neljä pääkohtaa:
-
CGD:n taseen velkavivun purkaminen vakuutustoimintojen ja jäljellä olevien muiden kuin strategisten osakkuuksien myymisellä sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopumalla
-
CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen
-
sen Espanjan toimintojen rakenteiden uudistaminen
-
yhteensä 900 miljoonan euron vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana
Velkavivun purkaminen
(21)
CGD pyrki purkamaan taseensa velkavipua jo ennen kesäkuun 2012 pääomankorotusta. Joulukuusta 2010 kesäkuuhun 2012 pankki pienensi tasettaan (tilinpäätöstunnuslukujen mukaan) noin 8,2 miljardilla eurolla.
(22)
Rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään lisää toimenpiteitä velkavivun purkamiseksi. Suunnitelmaan kuuluu vakuutustoimintojen eli Caixa Segurosin ja jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen sekä ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä luopuminen, jotta CGD voisi keskittyä paremmin ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla vahvistetaan sen ydinpääomaa. CGD pyrkii purkamaan taseensa velkavipua luopumalla ydintoimintaan kuulumattomista omaisuuseristä [10-20] miljardin euron edestä. Tämä vastaa [10-20 prosentin] vähennystä (tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvaan) joulukuun 2012 konsolidoituun taseeseen nähden. Vakuutusliiketoimintojen myyminen on tärkeä osa velkavivun purkamista, ja sen avulla velkavipu pienenee noin […] (***) miljardilla eurolla. Jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen pienentää velkavipua [0-5] miljardilla eurolla, entisen Banco Português de Negóciosin (jäljempänä ’BPN’) velkojen takaisinmaksu [0-5] miljardilla eurolla ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa [0-5] miljardin euron edestä. Lisäksi noin kahdesta kolmasosasta muuhun kuin ydintoimintaan kuuluvasta salkusta ([10-20] miljardia euroa) luovutaan vuoden 2017 loppuun mennessä ja jäljellä olevasta osasta vuoden 2017 jälkeen.
(23)
Caixa Seguros on markkinajohtaja Portugalissa, ja joulukuussa 2012 sen osuus henkivakuutuksista oli 31 prosenttia ja vahinkovakuutuksista 26 prosenttia. Se koostuu monilinjaisesta vakuutusyksiköstä, joka on vastuussa henki- ja vahinkovakuutustoiminnoista, sekä etenkin sairausvakuutuksiin ja autovakuutuksiin erikoistuneista vakuutusyksiköistä. Caixa Seguros muodosti 31. joulukuuta 2012 yhteensä 9,2 prosenttia CGD:n konsolidoidusta omasta pääomasta ja tuotti CGD:n osakkeenomistajille 89,7 miljoonan euron nettotulon, joka perustuu ensivakuutusmaksuihin, joiden summa vuonna 2012 oli 3 195 miljoonaa euroa.
(24)
CGD tekee Caixa Segurosille rakenneuudistuksen sen markkinakelpoisuuden parantamiseksi ja myynnin helpottamiseksi. CGD saattaa […]. Myyntimenettelyssä mahdollistetaan kaikki mahdolliset yhdistelmät, joita voivat olla esimerkiksi […]. CGD rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että […].
(25)
CGD myös myy jäljellä olevat ei-strategiset […] hallussa olevat osakkuudet noteeratuista portugalilaisista yrityksistä, millä puretaan lisää CGD:n taseen velkavipua noin [200-250] miljoonalla eurolla. CGD on jo myynyt suurimman osan ei-strategisista osakkuuksistaan, millä saavutettiin noin 450 miljoonan euron myyntitulot.
(26)
CGD aikoo lisäksi luopua asteittain varallisuussalkusta, joka on peräisin konkurssiin menneen BPN:n veloista (7). Salkun nimellinen arvo on [0-5] miljardia euroa ja nettoarvo noin [0-5] miljardia euroa. Asiaan liittyvän takaisinmaksuohjelman mukaan salkun nettoarvoa vähennetään [40-50] prosentilla [0-5] miljardiin euroon vuoden 2017 loppuun mennessä.
(27)
Lopuksi CGD luopuu muista kuin ydintoimintaansa kuuluvista luotoista koostuvasta salkusta, joka on peräisin sen vähittäis- ja tukkupankkitoiminnoista Espanjassa. Salkun arvo on noin [0-5] miljardia euroa.
Operatiivinen tehokkuus
(28)
Toinen rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on pankin operatiivisen tehokkuuden parantaminen. CGD toteutti jo vuosina 2011 ja 2012 toimenpiteitä kustannuspohjansa optimoimiseksi ja on vähentänyt kotimaan toimintansa työvoimakustannuksia sekä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia kriisiä edeltäneisiin taloudellisiin tietoihin verrattuna.
(29)
CGD aikoo jatkaa optimointia vähentämällä operatiivisia kustannuksiaan edelleen rakenneuudistuskauden aikana. Tärkeimmät tavat luoda lisäsäästöjä ovat pankin työntekijämäärän vähentäminen ja sopimuspalvelujen hintojen uudelleen neuvotteleminen. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan CGD jatkaa työvoimakustannustensa vähentämistä rakenneuudistuskauden aikana tavoitteenaan pienentää niitä [5-10] prosentilla. Ennustetut työvoimakustannukset olisivat [500-550] miljoonaa euroa joulukuussa 2013 ja [450-500] miljoonaa euroa joulukuussa 2017. Työntekijämäärää vähennetään Portugalissa [5-10] prosentilla. Kotimaan vähittäispankkitoiminnassa toimi joulukuussa 2012 yhteensä 9 401 työntekijää. CGD aikoo kuitenkin vähentää määrän joulukuuhun 2017 mennessä [8 500 - 9 000] työntekijään.
(30)
CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan lisäksi konttoriverkoston optimoinnilla eli pienentämällä kotimaista konttoriverkostoa [5-10] prosentilla 840 konttorista kesäkuussa 2012 [750-800] konttoriin […] mennessä. [70-80] konttorin sulkeminen Portugalissa kesäkuun 2012 ja […] välisenä aikana on osa optimointimenettelyä, jossa arvioidaan uudelleen ja järkeistetään CGD:n kotimaan vähittäispankkitoiminnan maantieteellistä kattavuutta, minkä odotetaan johtavan vuosittain [0-5] miljoonan euron säästöihin. Konttoreita on suljettu tai ollaan parhaillaan sulkemassa 58. Jäljelle jäävät [10-20] konttoria suljetaan ennen […].
(31)
Lisäksi CGD:n operatiivista tehokkuutta parannetaan lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja, jotka vuonna 2012 muodostivat noin 25 prosenttia CGD:n liiketoiminnan nettotuloista ja joihin liittyvä markkinaosuus oli CGD:llä Portugalin pankkialalla keskimäärin 29 prosenttia. CGD ottaa käyttöön uusia palkkiorakenteita, jotta sen tulonlähteet vastaisivat paremmin sen kilpailijoiden tulonlähteitä.
Espanjan toiminnan rakenneuudistus
(32)
Kolmas rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on Espanjassa tapahtuvan pankkitoiminnan rakenneuudistus. Vaikka CGD:n kansainvälinen toiminta on tällä hetkellä huomattavasti tuottavampaa kuin kotimaan toiminta ja on tärkeä tuki pankin yleiselle tuottavuudelle, CGD:n toiminta Espanjassa on tappiollista. CGD aloitti vähittäispankkitoimintansa Espanjassa vuonna 1991 hankkimalla Banco de Extremaduran ja Chase Manhattan Españan sekä hankkimalla Banco Simeónin vuonna 1995. Tästä vähittäispankkitoiminnasta vastaa tällä hetkellä CGD:n tytäryhtiö Banco Caixa Geral (jäljempänä ’BCG’). Vuonna 2007 CGD aloitti myös tukkupankkitoiminnan Espanjaan perustetussa konttorissa, jossa keskityttiin kiinteistöhankkeisiin, niihin liittyvään hankerahoitukseen ja syndikoituihin lainoihin. CGD:n vähittäispankkitoiminnassa on hädin tuskin saavutettu nollatulos viimeisen vuosikymmenen aikana. Tukkupankkitoiminnan tilanne on ollut vieläkin kehnompi. Juuri ennen talouskriisiä aloitettu tukkupankkitoiminta on tuottanut erittäin heikon tuloksen, ja sen tappiot ovat olleet melko lyhyellä aikavälillä noin 250 miljoonaa euroa joulukuuhun 2012 mennessä. Tukkupankkitoiminta lopetetaan kokonaan ja […].
(33)
Tästä huolimatta CGD pitää Espanjaa tärkeänä markkinana, jolla se pyrkii jatkamaan läsnäoloaan erityisesti tukeakseen portugalilaisten pienten ja keskisuurten yritysten (jäljempänä ’pk-yritykset’) vientitoimintaa. Vähittäispankkitoimintaa jatketaan siten Espanjassa, mutta sen mittakaavaa pienennetään huomattavasti. Toiminnan kannattavuuden palauttamiseksi konttoreiden määrää vähennetään [47-52] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 209 konttorista [100-110] konttoriin […] mennessä. Espanjan toiminnan työntekijämäärää vähennetään [46-49] prosentilla kesäkuun 2012 yhteensä 974 työntekijästä [500-523] työntekijään […] mennessä.
(34)
Maantieteellisesti katsottuna BCG aikoo jatkossa keskittää vähittäispankkitoimintansa Galician, Kastilian ja Leónin, Asturiaksen ja Extremaduran alueille, säilyttää vain pienen markkinaosuuden tärkeimmissä rajat ylittävän kaupan keskuksissa (Madrid ja Katalonia) ja säilyttää erittäin rajatun markkinaosuuden [0-5] konttorilla niillä alueilla, joilla on merkittäviä rajat ylittäviä suhteita ja jotka ovat merkittäviä rahoituslähteitä Espanjan toiminnalle eli Baskimaalla, Andalusiassa ja Valenciassa.
Vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu
(35)
Neljäs rakenneuudistussuunnitelman pääkohta on noin 900 miljoonan euron arvoisten vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksu rakenneuudistuskauden aikana, millä pyritään vähentämään CGD:n keskimääräisiä rahoituskustannuksia. Taseen velkavivun purkamisen ja operatiivisen kannattavuuden lisäämisen odotetaan mahdollistavan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksun. Erityisesti vakuutustoiminnan myymisen odotetaan vapauttavan lakisääteistä pääomaa ja mahdollistavan siten aikaisen takaisinmaksun.
(36)
Keskimääräisten rahoituskustannusten vähentämistavoitteiden ja riittävän pääomapuskurin säilyttämisen tasapainottamiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että CGD käyttää tilikautena 2014 [50-60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan (eli pääomasta, joka ylittää EU:n ja Portugalin lainsäädännön mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (pilarit 1 ja 2 mukaan luettuna) ja [100-150] peruspisteen pääomapuskurin) vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun. Tilikautena 2015 ja tarvittaessa seuraavina tilikausina CGD käyttää [90-100] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun.
(37)
Taulukossa 2 esitetään tärkeimmät CGD:n rakenneuudistussuunnitelman sisältämät tilinpäätöstunnuslukuihin perustuvat taloudelliset ennusteet.
Taulukko 2
CGD:n tärkeimmät taloudelliset tiedot 2011-2017
Tuloslaskelma
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
Kehitys 2012¬2017 (%)
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Yhteensä
Voitto ennen veroja
-90
- 545
- 303
- 367
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
[…]
[…]
Kulu/tuotto-suhde
57 %
54 %
52 %
52 %
[70-80] %
[60-70] %
[60-70] %
[60-70] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
[40-50] %
- [20-30]
- [20-30]
Työntekijöiden lukumäärä
17 502
23 205
17 296
23 028
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[1 000 -20 000 ]
[0-5]
- [20-30]
Konttoreiden lukumäärä
1 344
1 344
1 293
1 293
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5]
- [0-5]
Oman pääoman tuotto
-2,5 %
-7,4 %
-5,5 %
-6,3 %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…] %
[…]
[…]
Tase
2011
2012
2015
2017
Kehitys 2012-2017 (%)
Varat
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Lainat asiakkaille (netto)
78 248
75 095
3 153
74 713
71 338
3 375
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 000 -1 500 ]
- [0-5] %
- [0-5]
- [60-70]
Järjestämättömät lainat
4 800
4 727
72
6 551
6 427
124
[10 000 -15 000 ]
[9 500 -10 000 ]
[400-450]
[10 000 -15 000 ]
[10 000 -15 000 ]
[500-550]
[60-70] %
[60-70]
[300-350]
Varat yhteensä
120 642
103 262
17 380
116 857
100 333
16 523
[100 000 -150 000 ]
[95 000 -100 000 ]
[8 500 -9 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[5 000 -10 000 ]
- [5-10] %
[0-5]
- [60-70]
Riskipainotetut varat
69 021
66 207
2 813
68 315
65 963
2 352
[65 000 -70 000 ]
[60 000 -65 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[65 000 -70 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[1 000 -1 500 ]
[0-5] %
[0-5]
- [50-60]
Velat
2011
2012
2015
2017
Kehitys 2012-2017 (%)
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Yhteensä
Ydintoiminta
Sivutoiminta
Keskuspankki
9 013
9 013
0
10 300
10 300
0
[5 000 -10 000 ]
[5 000 -10 000 ]
[0-5]
[2 000 -2 500 ]
[2 000 -2 500 ]
[0-5]
- [70-80] %
- [70-80]
-
Velat asiakkaille
70 587
64 030
6 557
71 404
65 545
5 859
[70 000 -75 000 ]
[65 000 -70 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[75 000 -80 000 ]
[70 000 -75 000 ]
[1 500 -2 000 ]
[5-10] %
[10-20]
- [70-80]
Velat yhteensä
120 642
114 085
6 557
116 857
110 997
5 859
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[3 500 -4 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[100 000 -150 000 ]
[1 500 -2 000 ]
- [5-10] %
- [0-5]
- [70-80]
Lainojen suhde talletuksiin
122 %
117 %
n.a.
114 %
109 %
n.a.
[100-150] %
[100-150] %
n.a.
[90-100] %
[90-100] %
n.a.
- [10-20] %
- [10-20]
EPV Core Tier1
n.a.
n.a.
n.a.
9,5 %
9,6 %
9,5 %
[5-10] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20] %
[5-10] %
[10-20] %
[10-20]
[0-5]
4. PORTUGALIN VIRANOMAISTEN KANTA
4.1 Portugalin viranomaisten kanta rakenneuudistussuunnitelmaan
(38)
Portugali katsoo pääomankorotuksen olevan valtiontukea, erityisesti kun otetaan huomioon nykyiset markkinaolosuhteet ja se, että pääomankorotus toteutettiin samanaikaisesti vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisen kanssa.
(39)
Portugali myöntää, että kyseisten instrumenttien merkitseminen on valtiontukea, kun otetaan huomioon, että niiden merkitsemisen ehdot olivat valtiontukea olevan (8) uuden pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman mukaiset.
(40)
Portugali esittää, että CGD on Portugalin rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävä pankki, että toimenpiteet olivat tarpeen CGD:n pääoman saattamiseksi Portugalin keskuspankin ja troikan tekemään arviointiin perustuvien pääomatarpeiden mukaiseksi ja että tukitoimenpiteiden ehdot ja CGD:n rakenneuudistusta koskevat sitoumukset sisältävät yhdessä riittävän laajat suojakeinot mahdollista väärinkäyttöä ja kilpailun vääristymistä vastaan.
4.2 Portugalin viranomaisten kanta tuen väärinkäyttöä koskevaan menettelyyn
(41)
Portugali katsoo, että maksut määräämättömäksi ajaksi annetuista etuoikeutetuista osakkeista eivät olleet osinkoa vaan kuponkimaksuja, joita voidaan maksaa, jos niiden maksamiseen on oikeudellinen velvollisuus.
(42)
Portugali toteaa, että määräämättömäksi ajaksi annettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin liittyvien ehtojen mukaan osinkojen maksamatta jättäminen estäisi pankkia ostamasta takaisin tai lunastamasta etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevia joukkovelkakirjoja, kunnes osinkojen täysimääräisestä maksamisesta on kulunut neljä neljännestä. Portugali katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinosto, johon CGD on nimenomaisesti sitoutunut, on mainitunlaista etuoikeusasemaltaan tasavertaisessa tai huonommassa asemassa olevien joukkovelkakirjojen takaisinostoa.
(43)
Portugali vahvistaa, että se on antanut luvan osinkojen maksuun, koska se oletti, että niiden maksamatta jättäminen olisi estänyt CGD:tä ostamasta takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja 12 seuraavan kuukauden ajan ja että osinkojen maksamatta jättäminen viiden vuoden julkisen sijoituskauden ajan johtaisi siihen, että CGD ei voisi lainkaan ostaa takaisin vaihdettavissa olevia instrumentteja rikkomatta sopimusvelvoitteitaan. Portugalin näkökulmasta tällainen viive ei sopinut yhteen pakottavamman velvollisuuden kanssa pitää CGD:lle annettavan valtiontuen määrä ja kesto mahdollisimman vähäisenä. Siten Portugali katsoo, että mainitut olosuhteet tekivät osinkojen maksamisesta tosiasiassa oikeudellisesti sitovaa.
4.3 Portugalin viranomaisten sitoumukset
(44)
Portugali on antanut useita rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon liittyviä sitoumuksia (jäljempänä ’sitoumukset’), jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä.
(45)
Lisäksi Portugalin viranomaiset sitoutuvat nimittämään valvovan välimiehen valvomaan kaikkien Portugalin viranomaisten ja CGD:n komissiolle antamien sitoumusten täyttymistä.
5. ARVIOINTI
5.1 Valtiontuen olemassaolo
(46)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(47)
Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä: a) toimenpide rahoitetaan valtion varoista, b) se antaa valikoivaa etua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, c) se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi mahdollisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(48)
Komissio on jo todennut pelastamispäätöksen johdanto-osan 33-42 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen107 artiklan 1 alakohdan mukaista valtiontukea. Portugali rahoitti toimenpiteet pääomapohjan vahvistamiseksi, jotka koostuivat vastikään liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden merkitsemisestä 750 miljoonan euron edestä ja vaihdettavissa olevien instrumenttien merkitsemisestä 900 miljoonan euron edestä, mikä tarkoittaa, että toimenpiteisiin liittyi valtion varoja. Toimenpiteillä annettiin valikoiva etu CGD:lle, joka pystyi niiden avulla lisäämään pääomaansa paremmilla ehdoilla kuin mitä markkinoilla oli tarjolla. CGD on kansainvälisesti toimiva pankki, joka kilpailee muiden pankkien kanssa Portugalissa ja muissa maissa. Sille annettu etu voi siten vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua.
5.2 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
(49)
CGD:lle annetun tuen soveltuvuuden osalta komission on vielä määritettävä, voidaanko tukea arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti eli poistaako se Portugalin taloudessa olevan vakavan häiriön. Tämä jälkeen komission on arvioitava kyseistä oikeusperustaa käyttäen, soveltuvatko ehdotetut toimenpiteet sisämarkkinoille.
5.2.1 Tuen soveltuvuuden oikeusperusta
(50)
Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa komissiolle annetaan valtuudet todeta tuki soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(51)
Portugalin talouden osalta vakavan häiriön olemassaolo on vahvistettu useissa Portugalin viranomaisten rahoituskriisin torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden hyväksymistä koskevissa komission päätöksissä. Komissio tunnusti viimeisimmässä päätöksessään Portugalin pääomapohjan vahvistamista koskevan ohjelman jatkamisesta (9), että Portugalin taloudessa on jatkuva vakavan häiriön uhka ja että pankeille myönnettävä valtiontuki on sopiva keino häiriön poistamiseen. Komissio toteaa, että Portugalin pankkijärjestelmällä oli vakavia vaikeuksia tukitoimenpiteiden myöntämisen aikaan. Ne johtuivat siitä, että osalla Portugalin pankeista oli suuri velkavipu ja paljon lainoja suhteutettuna talletuksiin, minkä lisäksi ne joutuivat selviytymän maksamatta jääneiden lainojen osuuden suurenemisesta. Komissio toteaa lisäksi, että Portugali saa euroalueen jäsenvaltioilta taloudellista tukea, josta osa on osoitettu Portugalin pankkien tukemiseen (10).
(52)
Kun otetaan huomioon Portugalin johtaviin pankkeihin kuuluvan CGD:n tärkeys pankkijärjestelmän kannalta ja sen lainanannon tärkeys Portugalin talouden kannalta, komissio hyväksyy, että tiukennettujen pääomavaatimusten noudattamatta jättämisellä olisi ollut vakavia seurauksia Portugalin taloudelle.
(53)
Ottaen huomioon Portugalin talouden nykytilanne ja laajalle levinneet pankkien vaikeudet päästä kansainvälisille ja tukkumarkkinoille komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset valtiontuen hyväksymistä koskevat vaatimukset täyttyvät.
5.2.2 Tuen yhteensopivuus rakenneuudistusta ja valtiontukisääntöjen soveltamista koskevien tiedonantojen kanssa
(54)
Kaikki valtiontueksi katsotut toimenpiteet on tehty CGD:n rakenneuudistuksen yhteydessä. Komission tiedonannossa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’) (11) esitetään tämänhetkisessä kriisissä rahoituslaitoksille myönnettyihin rakenneuudistustukiin sovellettavat säännöt. Rakenneuudistustiedonannon mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen tulee tämänhetkisessä kriisissä, ollakseen SEUT-sopimuksen107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva, i) johtaa pankin elinkelpoisuuden palautumiseen, ii) sisältää tuensaajan merkittävän oman osallistumisen (vastuunjako) ja varmistaa, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään, ja iii) sisältää merkittäviä toimia, joilla rajoitetaan kilpailun vääristämistä.
(55)
Sen estämättä, mitä rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon (’voimassaolon jatkamista koskeva vuoden 2011 tiedonanto’) (12) 14 kohdassa määritetään, että ”komissio toteuttaa pankkien pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevan suhteellisen arvioinnin ottaen täysimääräisesti huomioon ne tekijät, jotka osoittavat, että pankit voivat olla elinkelpoisia pitkällä aikavälillä ilman merkittävän rakenneuudistuksen tarvetta. Tämä koskee erityisesti tilanteita, joissa pääoman puute liittyy olennaisesti valtion velkaan kohdistuvaan luottamuskriisiin, julkinen pääomasijoitus rajoittuu määrään, joka tarvitaan korvaamaan tappiot, jotka johtuvat siitä, että pankit, jotka muuten ovat elinkelpoisia, arvostavat [eurooppalaiset] valtion joukkovelkakirjalainat markkinahintaan, ja analyysin mukaan kyseiset pankit eivät ottaneet liiallista riskiä valtionvelkaa hankkiessaan.”
(56)
Tältä osin komissio toteaa, että CGD:n pääomatarpeet liittyivät pitkälti Portugalin valtionvelkaan kohdistuneeseen luottamuskriisiin. Vaikka tarpeet eivät aiheutuneet suoraan valtion joukkovelkakirjalainojen markkinahintaan arvostamisesta, niiden aiheuttaja oli samankaltainen, koska EPV vaati pankkeja muodostamaan pääomapuskurin (niin sanotun valtionvelkapuskurin), joka on suhteessa taseen sisältämien valtion joukkovelkakirjalainojen määrään, mikä korotti sen vähimmäispääomavaatimuksia.
(57)
EPV määritteli CGD:ltä edellytettävän pääomapuskurin yhteensä 1 650 miljoonan euron suuruiseksi, mikä johti samansuuruisen valtiontuen tarpeeseen. Tästä summasta 1 073 miljoonaa euroa (65 prosenttia) on aiheutunut Portugalin valtionvelasta. Komission analyysi on lisäksi osoittanut, että CGD ei ottanut liiallista riskiä hankkiessaan valtionvelkaa. Valtionvelkasalkku hankittiin (EKP:n yksivuotisella rahoituksella rahoitetuilla) korkoerokaupoilla. Vaikka tällaisten kauppojen tekeminen voidaan joissakin olosuhteissa katsoa keskivertoa suuremman riskin ottamiseksi, hankitut joukkovelkakirjat olivat vakuuskelpoisia omaisuuseriä ja niihin liittyvät luottoluokitukset olivat selkeästi investointitasoa paremmat (AA- Portugalille).
(58)
Näistä syistä komissio aikoo toteuttaa vuoden 2011 valtiontukisääntöjen soveltamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisen suhteellisen arvioinnin.
Elinkelpoisuuden palautuminen
(59)
Kuten komissio on rakenneuudistustiedonannossa esittänyt, asianomaisen jäsenvaltion tulee toimittaa kattava rakenneuudistussuunnitelma, joka osoittaa, kuinka tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ilman valtiontukea kohtuullisen ajan kuluessa ja enintään viiden vuoden kuluessa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus saavutetaan, kun pankki kykenee kilpailemaan markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten pankin on kyettävä kattamaan itse kaikki kustannuksensa, ja sen oman pääoman tuoton on oltava riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääosin sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan.
(60)
Portugali on toimittanut CGD:n viisivuotisen rakenneuudistussuunnitelman, joka loppuu vuonna 2017 elinkelpoisuuden palautumiseen.
(61)
Rakenneuudistustiedonannon 10 kohdassa edellytetään, että ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet korjaavat tuensaajan heikkouksia. Tältä osin komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään CGD:n keskeisimpiä heikkouksia eli 80 prosenttia sen toiminnasta muodostavan kotimaisen pankkitoiminnan huonoa kannattavuutta. CGD:n kotimaisen toiminnan heikko tulos voidaan korvata vain osittain CGD:n kansainvälisen toiminnan positiivisella tuloksella, vaikka kansainvälisen toiminnan sijoitetun pääoman tuotto on aikaisemmin ollut ja on tälläkin hetkellä keskimäärin positiivinen. Vuonna 2012 esimerkiksi pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Angolassa oli [50-60] prosenttia, Mosambikissa [20-30] prosenttia, Etelä-Afrikassa [20-30] prosenttia ja Macaossa [20-30] prosenttia. Sitä vastoin CGD:n pankkitoiminnan sijoitetun pääoman tuotto Portugalissa oli -[10-20] prosenttia vuonna 2012. Koska kansainvälinen toiminta vaikuttaa myönteisesti CGD-ryhmän yleiseen taloudelliseen tilanteeseen, mutta muodostaa vain pienen osan sen kaikesta toiminnasta, rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään kotimaan toiminnan kannattavuuden parantamiseen.
(62)
Komissio pitää myönteisenä, että CGD oli ryhtynyt toimenpiteisiin työvoima- ja hallinnollisten kustannustensa vähentämiseksi jo ennen valtiontuen saamista. Nykyinen makrotaloudellinen tilanne ja kotimaisten pankkimarkkinoiden näkymät kuitenkin vaativat päättäväisempää lähestymistapaa, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä optimointitoimenpiteitä. Pankin työntekijämäärän kohdennettu vähentäminen 9 401 työntekijästä [8 500-9 000] työntekijään rakenneuudistuskauden aikana, minkä odotetaan vähentävän työvoimakustannuksia [5-10] prosentilla, riittää vaadittujen säästöjen saavuttamiseen, erityisesti kun otetaan huomioon, että myös hallinnollisia kustannuksia vähennetään huomattavasti.
(63)
Komission CGD:n konttoriverkostoa koskeva analyysi osoitti alkuun, että selkeästi alisuorittavien konttorien käsittelemisessä on parantamisen varaa. CGD:n nyt käyttöön ottama säännöllinen konttoreiden uudelleenarviointimenettely on asianmukainen lähestymistapa vähittäispankkitoiminnan verkoston tuloksen valvontaan, jonka perusteella kotimaan toiminnan maantieteellistä kattavuutta voidaan tarvittaessa muuttaa. Rakenneuudistussuunnitelmassa CGD on esittänyt pienentävänsä kotimaan konttoriverkostoa [5-10] prosentilla sulkemalla [70-80] konttoria yhteensä 840 konttorista. Komission näkökulmasta kohdennetulla konttorimäärän supistamisella CGD:n kotimaan läsnäolo mukautetaan markkinoiden vaatimuksiin, mutta samalla kuitenkin pidetään palvelutaso asiakkaille riittävänä.
(64)
Komissio toteaa lisäksi, että CGD:n operatiivisen tehokkuuden parantaminen toteutetaan osittain myös lisäämällä palveluista ja provisioista saatavia tuloja ottamalla käyttöön uusia palkkiorakenteita. Palkkioista ja provisioista saatavien tulojen lisääminen vaikuttaa perustellulta, kun otetaan huomioon, että provisioiden osuus CGD:n tilinpäätöksessä on melko pieni verrattuna Portugalin pankkialan keskiarvoon ja että pankilla on täysi päätäntävalta sovellettavista palkkiorakenteista.
(65)
Taseen velkavivun purkamisen osalta komissio toteaa, että CGD:n rakenneuudistussuunnitelma on hyvin tasapainossa ja että siinä vältetään huolellisesti kielteisiä vaikutuksia Portugalin talouden elpymiseen, vaikka velkavipua puretaan asiaan liittyvillä toimilla yhteensä [10-20] miljardilla eurolla, mikä tarkoittaa taseen pienentämistä [10-20] prosentilla. Jos CGD Portugalin suurimpana pankkina olisi ainoastaan pienentänyt luotonantoaan, luottolama olisi saattanut pahentua ja reaalitalous kärsiä. Tämä vältettiin sillä, että suurin osa CGD:n velkavipua purkavista toimenpiteistä ei ole yhteydessä niiden luottojen määrään, jotka voidaan myöntää Portugalin taloudelle. Vakuutustoiminnan myyminen, jäljellä olevien ei-strategisten osakkuuksien myyminen, entisen BPN:n velkojen takaisinmaksu ja muista kuin ydintoimintaan kuuluvista luotoista luopuminen Espanjassa ei vaikuta CGD:n lainanantokapasiteettiin. Toimenpiteet velkavivun purkamiseksi ovat siten hyvin kohdennettuja, koska CGD voi niiden ansiosta keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja vapauttaa varoja, joilla voidaan vahvistaa sen ydinpääomaa ja välttää samalla Portugalin taloudelle velkavivun purkamisesta mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset.
(66)
Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon CGD:n Portugalin hallitukselle antaman sitoumuksen osoittaa vuosittain 30 miljoonaa euroa rahastolle, josta sijoitetaan pk-yritysten ja markkina-arvoltaan keskisuurten (mid-cap-) yritysten osakkeisiin, millä turvataan Portugalin reaalitalouden rahoittaminen. Tällaisiin sijoituksiin ei kuulu omistusosuuksien hankkiminen kilpailevista yrityksistä, ja lisäksi komissio katsoo, että ne eivät ole rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaisia markkinoita vääristäviä toimia. CGD:n ei ole mahdollista saada lisäetua sitoumuksesta, minkä vuoksi komission ei tarvitse pohtia sen asemaa enempää tässä päätöksessä.
(67)
CGD:n vakuutustoiminnan myyminen on tarpeellista Caixa Segurosin rakenteen uudistamiseksi, jotta sen markkinakelpoisuus paranisi, kuten CGD:n rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään. CGD on ehdottanut järkevää lähestymistapaa Caixa Segurosin myymiseen rakenneuudistuskauden aikana.
(68)
CGD:n Espanjan pankkitoiminnan kurssin kääntäminen on tärkeä osatekijä CGD:n suunnitelmassa saavuttaa positiivinen yleinen kannattavuus lyhyen ajan sisällä. Erityisesti kun otetaan huomioon, että Espanjan liiketoiminta on ollut kannattamatonta jo jonkin aikaa ja tuotti tappiota ennen rahoituskriisin alkua, ongelmaan tarvitaan päättäväistä lähestymistapaa.
(69)
CGD on rakenneuudistussuunnitelmassaan esittänyt mielestään sopivimman ratkaisun asiaan eli tukkupankkitoiminnan lopettamisen Espanjassa ja vähittäispankkitoiminnan rakenteiden uusimisen ja sen jatkamisen pienemmässä mittakaavassa. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotka olivat Espanjan liiketoiminnan lopettaminen kokonaan, luopuminen siitä myynnillä tai omaisuuserien vaihdolla, asteittainen luopuminen siitä ja yhteisyrityskumppanin etsiminen. Kaikissa näissä vaihtoehdoissa oli kuitenkin omat haittapuolensa, ja niiden odotettiin johtavan merkittäviin pääomatappioihin. Tämän vuoksi CGD päätyi siihen lopputulokseen, että Espanjan toiminnan rakenteiden uudistaminen on taloudelliselta kannalta paras vaihtoehto.
(70)
Komission mielestä Espanjan liiketoiminnan rakenteiden uudistaminen on vaikeaa nykyisessä makrotaloudellisessa tilanteessa, mutta se tunnustaa samalla, että vaihtoehtoiset lähestymistavat saattaisivat tulla kalliimmiksi. Komissio pitää myönteisenä sitä, että tukkupankkitoiminta on lopetettu ja että BCG joka tapauksessa luopuu Espanjan liiketoimintaansa kuuluvasta huomattavasta ydintoimintaan kuulumattomien omaisuuserien salkusta, vähentää läsnäoloaan Espanjassa lähes [50-60] prosentilla ja tutkii mahdollisuuksia vähentää kustannuksia käyttämällä ryhmän sisällä tarjolla olevia palveluja.
(71)
Komissio katsoo kuitenkin, että on tarpeen vahvistaa tavoitetta kääntää Espanjan liiketoiminnan kurssi niin pian kuin on mahdollista. Tästä syystä komission mielestä on ensisijaisen tärkeää, että Portugali on antanut sitoumuksen siitä, että BCG joko täyttää […] mennessä liitteessä esitettyjen sitoumusten 4.2.7.3.1.5 jaksossa määritellyt keskeiset tulosindikaattorit työvoima- ja hallinnollisten kustannusten, kustannusten ja tulojen välisen suhteen, rahoituksen, talletusten, uusien luottojen, nettokatteen ja maksamatta jääneiden lainojen osalta tai, jos se ei täytä niitä, lopettaa uuden liiketoiminnan aloittamisen Espanjassa sekä luopuu toiminnastaan siellä. Kun tämä turvatoimi ja lyhyen aikavälin vaihtoehtojen puuttuminen otetaan huomioon, komissio hyväksyy suunnitelman kääntää Espanjan vähittäispankkitoiminnan kurssi osaksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelmaa.
(72)
Komissio katsoo lisäksi CGD:n rakenneuudistussuunnitelman olevan uskottava, vaikka Portugalin nykyinen vaikea taloudellinen tilanne jatkuisi perustilanteessa oletettua pidempään. CGD olettaa, että riskialttiit luotot lisääntyvät rakenneuudistuskauden aikana jo valmiiksi korkeasta 12 prosentin tasosta [10-20] prosentin tasolle vuoden 2017 lopulla. Pankki odottaa lisäksi, että sen niiden riskialttiiden luottojen, joista on tehty varaus, osuus lisääntyy [50-60] prosenttiin. Tällaisen katettujen riskien osuuden voidaan katsoa vastaavan sellaisten portugalilaisten pankkien katettujen riskien osuutta, jotka eivät ole saaneet valtion pääomaa, kuten Banco Espirito Santon tai Banco Santander Tottan. CGD:n katettujen riskien osuus on arvioitava sitä taustaa vasten, että pankki on perinteisesti ollut tärkeä kiinnelainojen antaja Portugalissa, minkä vuoksi suuri osa sen lainasalkusta koostuu kiinnelainoista, joiden keskimääräinen luototusaste on noin [70-80] prosenttia. Kun nämä tekijät otetaan huomioon, riskialttiiden luottojen katettujen riskien [50-60] prosentin osuus vaikuttaa riittävältä kattamaan CGD:lle rakenneuudistuskauden aikana aiheutuvat luottotappiot.
(73)
Komissio toteaa lopuksi, että kaikilla rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä pyritään palauttamaan CGD:n elinkelpoisuus ja saavuttamaan tyydyttävä kannattavuusaste, mikä ilmenee tavoitteessa nostaa CGD:n Portugalin pankkitoiminnan oman pääoman tuotto [5-10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä sekä tavoitteesta nostaa kaiken CGD-ryhmän toiminnan konsolidoitujen tulosten oman pääoman tuotto [5-10] prosenttiin 31. joulukuuta 2017 mennessä.
Välttämättömään rajoitettu tuki, oma maksuosuus ja vastuunjako
(74)
Rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan oman maksuosuuden on oltava riittävä, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä tarkoitusta varten rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että i) niin rakenneuudistuskuluja kuin tuen määrääkin tulee rajoittaa ja ii) merkittävä oma maksuosuus on tarpeen.
(75)
CGD:n rakenneuudistuksen sisältö ei viittaa siihen, että tuki ylittäisi pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen vaadittavat varat. Kuten johdanto-osan (13) kappaleessa esitetään, katettava pääoman puute määritettiin Portugalin hallituksen ja IMF:n, EKP:n ja komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella.
(76)
Rakenneuudistustiedonannon 34 kohdan mukaan asianmukaisen korvauksen maksaminen valtion toimenpiteistä on yksi sopivimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä. Komissio toteaa mainitussa yhteydessä, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus komission ja EKP:n suuntaviivojen mukaisesti (13). Korvaus vaihdettavissa olevista instrumenteista alkaa ensimmäisenä vuonna 8,5 prosentin tasolta ja suurenee asteittain, jolloin sijoituskauden keskimääräiseksi vuosittaiseksi korvaukseksi muodostuu 9,2 prosenttia. Korvauksen asteittainen suureneminen kannustaa CGD:tä poistumaan valtion toimenpiteiden piiristä.
(77)
Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten mukaan CGD käyttää ylimääräisen pääomansa vaihdettavissa olevien instrumenttien täysimääräiseen takaisinmaksuun (ks. sitoumusten 5 jakso).
(78)
CGD käyttää vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun [50-60] prosenttia ylimääräisestä pääomastaan vuonna 2014 ja [90-100] prosenttia vuonna 2015 ja sitä seuraavina vuosina. Takaisinmaksujärjestelmä rajoittaa pääomapuskuria, jota CGD voi pitää taseessaan, ja varmistaa siten, että rakenneuudistuskauden aikainen tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään.
(79)
Lisäksi on syytä panna merkille, että vakuutustoiminnan myyminen vapauttaa lakisääteistä pääomaa, mikä lisää sen todennäköisyyttä, että CGD:llä on käytettävissään ylimääräistä pääomaa vaihdettavissa olevien instrumenttien takaisinmaksuun, jolloin se käyttää myös omia varojaan rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen.
(80)
Komissio kuitenkin toteaa, että CGD ei noudattanut osingonjakokieltoa, vaan maksoi osinkoa 405 415 euron edestä, mikä oli Portugalin pelastamispäätöksen yhteydessä antaman sitoumuksen vastaista.
(81)
Osingonjako- ja kuponkikieltojen tarkoitus on estää varojen ulosvirtaamista, millä varmistetaan, että tuki voidaan maksaa takaisin. Siten valtiontuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään. Tätä tarkoitusta varten olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että pankin osakkeenomistajat sekä hybridipääoman ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijat eivät hyödy valtiontuesta.
(82)
CGD:n maksamat osingot osoittivat, että tuki ei rajoittunut välttämättömään vähimmäismäärään. CGD:n väärinkäyttöä koskevan tutkintamenettelyn aikana toimittamat tiedot eivät ole muuttaneet komission aloittamispäätöksessä esitettyä arviota siitä, että suoritetut maksut olivat pelastamispäätöksen osingonjakokiellon piiriin kuuluvaa osingonjakoa. CGD ei myöskään todistanut oikeudellista velvollisuutta maksujen suorittamiseen. Tällainen velvollisuus olisi pelastamispäätöksen mukaan mahdollistanut osinkojen maksamisen.
(83)
Komissio katsoo, että 1 650 miljoonan euron suuruiset tukitoimenpiteet rajoittuivat välttämättömään vähimmäismäärään, lukuun ottamatta 405 415 euron summaa, joka käytettiin osinkojen maksamiseen. Tässä yhteydessä komissio panee merkille erityisesti CGD:n sitoumuksen maksaa Portugalin valtiolle takaisin maksettuja osinkoja vastaava summa, jolla myönnetty tuki ylitti välttämättömän vähimmäismäärän. Mainitun sitoumuksen vuoksi tuen katsotaan rajoittuneen välttämättömään vähimmäismäärään.
(84)
Lisäksi komissio toteaa, että Portugali on sitoutunut osingonjako-, kuponkimaksu- ja koronmaksukieltoon (ks. sitoumusten 6.7 jakso).
(85)
Rakenneuudistustiedonannon 24 kohdassa täsmennetään vielä, että valtion pääoman asianmukainen korvaaminen on myös tapa jakaa vastuuta. Kuten johdanto-osan (76) kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa annetusta pääomasta maksetaan asianmukainen korvaus.
(86)
Komissio toteaa lopuksi, että CGD on jo toteuttanut kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä ja jatkaa niiden toteuttamista erityisesti pienentämällä työntekijämääräänsä ja konttoriverkostoaan Portugalissa, jolloin se osallistuu rakenneuudistuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin sisäisten toimenpiteiden kautta.
(87)
Näistä syistä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan tuen rajoittuminen välttämättömään vähimmäismäärään ja oman maksuosuuden ja vastuunjaon asianmukaisuus.
Kilpailun vääristymisen rajoittaminen
(88)
Rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää kilpailun vääristämistä rajoittavia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tulee olla räätälöityjä vääristymisen rajoittamiseksi niillä markkinoilla, joilla tukea saava pankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuu kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja tuen myöntämisen ehdoista ja olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja tulee toimimaan. Lisäksi komission on otettava huomioon tuensaajan oman maksuosuuden ja vastuunjaon suuruusluokka rakenneuudistuskauden aikana.
(89)
Komissio muistuttaa, että CGD on saanut valtiontukea pääomanlisäysten ja vaihdettavissa olevien instrumenttien muodossa yhteensä 1 650 miljoonan euron edestä. Tuen määrä vastaa 2,3 prosenttia CGD:n riskipainotetuista omaisuuseristä (14), mikä tarkoittaa, että tuki on suhteellisen vähäistä. Koska vaihdettavissa olevista instrumenteista maksetaan asianmukainen korvaus, mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseen tarvitaan vain maltillisia toimenpiteitä.
(90)
CGD:n taseen koon, maantieteellisen läsnäolon ja työntekijämäärän oikeasuhteinen pienentäminen rajoittaa kilpailun vääristymistä. Caixa Segurosin myyminen ja Espanjan liiketoiminnan supistaminen ja sen rakenteiden uudistaminen edistää pankin elinkelpoisuuden palauttamista. Lisäksi muun taseen pienentämisen katsotaan olevan riittävää avun aiheuttamaan kilpailun vääristymiseen nähden.
(91)
Mainittujen rakenteellisten toimenpiteiden lisäksi Portugali sitoutui myös useisiin toimintaa koskeviin rajoitteisiin. Komissio huomioi nämä sitoumusten 6 jaksossa esitetyt toimintaa koskevat rajoitteet, kuten valtiontuen mainostamista koskevan kiellon ja aggressiivisen kaupallisen toiminnan kiellon, jotka estävät CGD:tä käyttämästä tukea kilpailun vastaiseen markkinakäyttäytymiseen. Erityisesti komissio suhtautuu myönteisesti hankintakieltoon, jolla varmistetaan, ettei valtiontukea käytetä kilpailijoiden valtaamiseen vaan sen käyttötarkoitukseen eli CGD:n elinkelpoisuuden palauttamiseen.
(92)
Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, että suojakeinot ovat riittäviä rajoittamaan mahdollista kilpailun vääristymistä, erityisesti kun otetaan huomioon, että voimassaolon jatkamista koskevan vuoden 2011 tiedonannon 14 kohtaa alettiin soveltaa valtiontuen tarpeen aiheuttamien tapahtumien eli EPV:n valtionvelkapuskuria koskevien vaatimusten seurauksena.
5.3 Seuranta
(93)
Rakenneuudistustiedonannon 5 osassa edellytetään säännöllisiä raportteja, joiden perusteella komissio voi tarkastaa, onko rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano asianmukaista.
(94)
Lisäksi riippumaton ja riittävän pätevä valvova välimies valvoo jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa ja kaikkien sitoumuksissa mainittujen sitoumusten täysimääräistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa.
JOHTOPÄÄTÖS
Kun otetaan huomioon Portugalin antamat sitoumukset, johtopäätöksenä on, että rakenneuudistustuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, kilpailun vääristymiseen liittyvät kysymykset on käsitelty asiaankuuluvalla tavalla ja CGD:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa rakenneuudistussuunnitelman avulla. Näin ollen rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, joka koostuu siitä, että Portugali merkitsi 750 miljoonan edestä CGD:n vastikään liikkeeseen laskemia kantaosakkeita ja 900 miljoonan euron edestä CGD:n liikkeeseen laskemia vaihdettavissa olevia instrumentteja, soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon liitteessä esitetyt sitoumukset.
2 artikla
Portugali varmistaa, että 15. lokakuuta 2012 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, siinä muodossa kuin se on täydennettynä 19. heinäkuuta 2013 toimitetuilla tiedoilla, toteutetaan täysimittaisesti liitteessä esitetyt sitoumukset mukaan luettuna ja mainitussa liitteessä olevan aikataulun mukaisesti.
3 artikla
Portugali ilmoittaa komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen vastaanottamisesta toimenpiteet, jotka on toteutettu päätöksen noudattamiseksi.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2013.


Input:
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 817/2013,
annettu 28 päivänä elokuuta 2013,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan, 14 artiklan ja 30 artiklan 5 kohdan,
ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä III vahvistetaan unionissa elintarvikelisäaineissa, elintarvike-entsyymeissä, elintarvikearomeissa ja ravintoaineissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät vahvistetaan komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (3).
(4)
Kyseiset luettelot ja eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta.
(5)
Oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin käytön hyväksymisestä emulgointiaineena tietyissä elintarvikeryhmissä ja aromeissa esitettiin 12 päivänä marraskuuta 2007 hakemus, joka toimitettiin jäsenvaltioiden saataville.
(6)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen arvioi oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin turvallisuuden aromeihin ja tiettyihin muihin elintarvikkeisiin lisättynä emulgointiaineena, ja antoi siitä lausuntonsa 11 päivänä maaliskuuta 2010 (4). Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että käytettävissä olevien tutkimusten sekä arabikumia itseään ja muita oktenyylimeripihkahapolla muunnettuja tärkkelyksiä koskevien tietojen perusteella oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin käyttöön elintarvikkeissa emulgointiaineena ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä ei liity turvallisuusriskiä.
(7)
Oktenyylimeripihkahapolla muunnettua arabikumia on teknisistä syistä tarpeen käyttää emulgointiaineena tietyissä elintarvikkeissa sekä emulgointiaineena aromi-öljyemulsioissa, joita lisätään useisiin elintarvikkeisiin, sillä sen ominaisuudet nykyisiin emulgointiaineisiin verrattuna ovat paremmat. Sen vuoksi on aiheellista sallia oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin käyttö elintarvikeryhmissä, joita hakemus koskee, ja antaa kyseisen elintarvikelisäaineen numeroksi E 423.
(8)
Oktenyylimeripihkahapolla muunnetun arabikumin eritelmä olisi sisällytettävä asetukseen (EU) N:o 231/2012 silloin, kun se sisällytetään asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III vahvistettuihin unionissa hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luetteloihin ensimmäisen kerran.
(9)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1333/2008 ja asetusta (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava.
(10)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eikä Euroopan parlamentti tai neuvosto ole vastustanut niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2 artikla
Muutetaan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 28 päivänä elokuuta 2013.


Input:
DEĊIŻJONI TA' IMPLIMENTAZZJONI TAL-KUMMISSJONI
tat-3 ta' April 2014
li temenda d-Deċiżjoni 2009/821/KE fir-rigward tal-listi ta' postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera u tal-unitajiet veterinarji fi Traces
(notifikata bid-dokument C(2014) 2094)
(Test b'rilevanza għaż-ŻEE)
(2014/187/UE)
IL-KUMMISSJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 90/425/KEE tas-26 ta' Ġunju 1990 dwar l-iċċekkjar veterinarju u żootekniku applikabbli għall-kummerċ intra-Komunitarju ta' ċertu annimali ħajjin u prodotti bil-ħsieb tat-tlestija tas-suq intern (1), u b'mod partikolari l-Artikolu 20(1) u (3) tagħha,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 91/496/KEE tal-15 ta' Lulju 1991 li tistabbilixxi l-prinċipji li jirregolaw l-organizzazzjoni ta' kontrolli veterinarji fuq annimali li jidħlu fil-Komunità minn pajjiżi terzi u li temenda d-Direttivi 89/662/KEE, 90/425/KEE u 90/675/KEE (2), u b'mod partikolari t-tieni sentenza tat-tieni subparagrafu tal-Artikolu 6(4) u l-Artikolu 6(5) tagħha,
Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE tat-18 ta' Diċembru 1997 li tistabbilixxi l-prinċipji li jirregolaw l-organizzazzjoni tal-verifiki veterinarji fuq prodotti li jidħlu fil-Komunità minn pajjiżi terzi (3), u partikolarment l-Artikolu 6(2) tagħha,
Billi:
(1)
Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2009/821/KE (4) tistabbilixxi lista ta' postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera approvati skont id-Direttivi 91/496/KEE u 97/78/KE. Din il-lista hija stipulata fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE.
(2)
Wara komunikazzjoni minn Spanja u l-Portugall, l-annotazzjonijiet għall-postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera fl-ajruporti ta' Madrid u Tenerife Sur fi Spanja u fl-ajruport ta' Porto u fil-port u fl-ajruport ta' Ponta Delgada fil-Portugall għandhom jiġu emendati fil-lista stabbilita fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE.
(3)
Id-Deċiżjoni tal-Kunsill 2011/408/UE (5) tistabbilixxi regoli u proċeduri ssimplifikati għall-applikazzjoni tal-kontrolli sanitarji għal prodotti tas-sajd, molluski bivalvi, ekinodermi, tunikati, gasteropodi tal-baħar u għall-prodotti sekondarji tagħhom u prodotti dderivati minn dawn il-prodotti sekondarji li joriġinaw mill-Groenlandja jew li huma introdotti fil-Groenlandja minn pajjiżi terzi u mbagħad jiġu importati mill-Groenlandja lejn l-Unjoni. L-Artikolu 5 ta' dik id-Deċiżjoni jelenka fid-dettall ir-rekwiżiti għall-kontrolli veterinarji fuq dawn il-prodotti fil-postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera u li l-lista ta' postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera approvati fil-Groenlandja għandha tiġi inkluża fil-lista ta' postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera fl-Istati Membri approvati skont id-Direttivi 91/496/KEE u 97/78/KE.
(4)
Is-servizz ta' verifika tal-Kummissjoni (li qabel kien magħruf bħala s-servizz ta' spezzjoni tal-Kummissjoni), l-Uffiċċju Alimentari u Veterinarju (FVO), wettaq verifika għal żewġ postijiet ta' spezzjoni fil-frunitera proposti fil-Groenlandja, u mbagħad għamel għadd ta' rakkomandazzjonijiet lil dak il-pajjiż. Dawn ir-rakkomandazzjonijiet ġew indirizzati b'mod sodisfaċenti mill-Groenlandja bi pjan ta' azzjoni u ż-żewġ postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera proposti għandhom jiżdiedu mal-lista fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE.
(5)
Billi r-regoli u l-proċeduri simplifikati għall-kontrolli tal-importazzjoni huma applikabbli biss għal ċerti prodotti, fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE mar-rimarki speċjali għandha tiżdied nota f'qiegħ il-paġna li tiddetermina l-prodotti tas-sajd, il-molluski bivalvi, l-ekinodermi, it-tunikati u l-gasteropodi tal-baħar u għall-prodotti sekondarji tagħhom u prodotti derivati minn dawn il-prodotti sekondarji.
(6)
F'Novembru 2011, twettqet verifika mill-FVO fil-postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera fl-Italja, u warajha saru għadd ta' rakkomandazzjonijiet lil dak l-Istat Membru. Dawn ir-rakkomandazzjonijiet ġew indirizzati b'mod sodisfaċenti mill-Italja bi pjan ta' azzjoni u bl-emenda tal-kategoriji ta' approvazzjoni tal-postijiet ta' spezzjoni fil-fruntiera fil-portijiet ta' Livorno-Pisa, Trieste u Venezia, li għandhom għalhekk jiġu emendati kif jixraq fil-lista fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE għal dak l-Istat Membru.
(7)
Il-Pajjiżi l-Baxxi kkomunikaw li żdied ċentru ta' spezzjoni ġdid fil-post ta' spezzjoni fil-funtiera fil-port ta' Rotterdam. Il-lista ta' annotazzjonijiet għal dak l-Istat Membru kif stabbilita fl-Anness I tad-Deċiżjoni 2009/821/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(8)
L-Anness II tad-Deċiżjoni 2009/821/KE jistabbilixxi l-lista tal-unitajiet ċentrali, l-unitajiet reġjonali u l-unitajiet lokali fis-sistema veterinarja kompjuterizzata integrata (Traces).
(9)
B'konformità mad-Deċiżjoni tal-Kunsill Ewropew 2012/419/UE (6), il-Majott ma baqax pajjiż jew territorju extra-Ewropew u sar reġjun ultraperiferiku tal-Unjoni skont it-tifsira tal-Artikolu 349 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, b'effett mill-1 ta' Jannar 2014. L-annotazzjonijiet għall-unitajiet lokali għal Franza fl-Anness II tad-Deċiżjoni 2009/821/KE għandhom għalhekk jiġu emendati skont dan.
(10)
Għalhekk, id-Deċiżjoni 2009/821/KE għandha tiġi emendata skont dan.
(11)
Il-miżuri previsti f'din id-Deċiżjoni huma skont l-opinjoni tal-Kumitat Permanenti dwar il-Katina Alimentari u s-Saħħa tal-Annimali,
ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
Artikolu 1
L-Annessi I u II tad-Deċiżjoni 2009/821/KE huma emendati skont l-Anness għal din id-Deċiżjoni.
Artikolu 2
Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
Magħmul fi Brussell, it-3 ta' April 2014.


Input:
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 865/2014
af 8. august 2014
om berigtigelse af den spanske udgave af forordning (EU) nr. 10/2011 om plastmaterialer og -genstande bestemt til kontakt med fødevarer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1935/2004 af 27. oktober 2004 om materialer og genstande bestemt til kontakt med fødevarer og om ophævelse af direktiv 80/590/EØF og 89/109/EØF (1), særlig artikel 5, stk. 1, litra a), c), d), e), f), h), i) og j), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Der er en fejl i den spanske udgave af Kommissionens forordning (EU) nr. 10/2011 om plastmaterialer og -genstande bestemt til kontakt med fødevarer (2). Det er derfor nødvendigt at berigtige den spanske udgave. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.
(2)
Forordning (EU) nr. 10/2011 bør derfor berigtiges.
(3)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
(Gælder kun den spanske udgave.)
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. maj 2011.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. august 2014.


Input:
DECISIÓN (UE) 2015/423 DEL CONSEJO
de 6 de marzo de 2015
por la que se establece la posición que se ha de adoptar, en nombre de la Unión Europea, en la séptima reunión de la Conferencia de las Partes en el Convenio de Rotterdam por lo que respecta a las enmiendas del anexo III del Convenio de Rotterdam sobre el procedimiento de consentimiento fundamentado previo aplicable a ciertos plaguicidas y productos químicos peligrosos objeto de comercio internacional
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, sus artículos 192 y 207, en relación con su artículo 218, apartado 9,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Considerando lo siguiente:
(1)
La Unión aprobó el Convenio de Rotterdam sobre el procedimiento de consentimiento fundamentado previo aplicable a ciertos plaguicidas y productos químicos peligrosos objeto de comercio internacional («el Convenio de Rotterdam») mediante Decisión 2006/730/CE del Consejo (1).
(2)
El Convenio de Rotterdam se aplica en la Unión en virtud del Reglamento (UE) no 649/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo (2).
(3)
A fin de que los países importadores disfruten de la protección que brinda el Convenio de Rotterdam, es necesario y conveniente respaldar la recomendación del Comité de Examen de Productos Químicos sobre la inclusión, en su anexo III, del amianto crisotilo, el metamidofós, el triclorfón y el fentión (formulaciones de volumen ultra bajo en las que la concentración del principio activo es, como mínimo, de 640 g/l), así como las formulaciones líquidas (concentrado emulsionable y concentrado soluble) que contienen, como mínimo, 276 g/l de dicloruro de paraquat, equivalente, como mínimo, a 200 g/l de ión de paraquat. Estas sustancias ya están prohibidas o rigurosamente restringidas en la Unión y, por tanto, están sujetas a requisitos de exportación más estrictos que los previstos en el Convenio de Rotterdam.
(4)
Se prevé que en la séptima reunión de la Conferencia de las Partes en el Convenio de Rotterdam se decidan las enmiendas del anexo III propuestas. La Unión debe respaldar dichas enmiendas.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La posición que se ha de adoptar en nombre de la Unión Europea en la séptima reunión de la Conferencia de las Partes en el Convenio de Rotterdam es la del respaldo, por parte de la Unión, a la adopción de las enmiendas del anexo III del Convenio de Rotterdam sobre el procedimiento de consentimiento fundamentado previo aplicable a ciertos plaguicidas y productos químicos peligrosos objeto de comercio internacional (3) respecto de la inclusión del amianto crisotilo, el metamidofós, el triclorfón y el fentión (formulaciones de volumen ultra bajo en las que la concentración del principio activo es, como mínimo, de 640 g/l), así como las formulaciones líquidas (concentrado emulsionable y concentrado soluble) que contengan, como mínimo, 276 g/l de dicloruro de paraquat, equivalente, como mínimo, a 200 g/l de ión de paraquat.
Artículo 2
La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
Hecho en Bruselas, el 6 de marzo de 2015.


Input:
VERORDENING (EU) Nr. 313/2013 VAN DE COMMISSIE
van 4 april 2013
tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1126/2008 tot goedkeuring van bepaalde internationale standaarden voor jaarrekeningen overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1606/2002 van het Europees Parlement en de Raad ten aanzien van Geconsolideerde jaarrekening, Gezamenlijke overeenkomsten en Informatieverschaffing over belangen in andere entiteiten: Overgangsleidraden (wijzigingen in IFRS 10, IFRS 11 en IFRS 12)
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1606/2002 van het Europees Parlement en de Raad van 19 juli 2002 betreffende de toepassing van internationale standaarden voor jaarrekeningen (1), en met name artikel 3, lid 1,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 1126/2008 van de Commissie (2) is een aantal op 15 oktober 2008 bestaande internationale standaarden en interpretaties goedgekeurd.
(2)
Op 28 juni 2012 heeft de International Accounting Standards Board (IASB) wijzigingen gepubliceerd in International Financial Reporting Standard (IFRS) 10 Geconsolideerde jaarrekening, IFRS 11 Gezamenlijke overeenkomsten en IFRS 12 Informatieverschaffing over belangen in andere entiteiten (de wijzigingen) die voortvloeien uit voorstellen die zijn opgenomen in het desbetreffende voorontwerp Overgangsleidraden dat in december 2011 is gepubliceerd. Doel van de wijzigingen is het verduidelijken van de bedoeling van de IASB bij de eerste publicatie van de overgangsleidraad in IFRS 10. De wijzigingen verlenen tevens additionele overgangsondersteuning in IFRS 10, IFRS 11 en IFRS 12 en beperken het vereiste om slechts aan de vorige vergelijkende periode aangepaste vergelijkende informatie te verschaffen. Voorts wordt als gevolg van de wijzigingen voor informatieverstrekking betreffende niet-geconsolideerde gestructureerde entiteiten het vereiste geschrapt om vergelijkende informatie in te dienen voor perioden vóór de eerste toepassing van IFRS 12.
(3)
De wijzigingen in IFRS 11 bevatten verwijzingen naar IFRS 9 die momenteel niet kunnen worden toegepast omdat IFRS 9 door de Unie nog niet is goedgekeurd. Daarom dient elke in de bijlage bij deze verordening voorkomende verwijzing naar IFRS 9 te worden gelezen als een verwijzing naar International Accounting Standard (IAS) 39 Financiële instrumenten: opname en waardering.
(4)
Overleg met de werkgroep van technische deskundigen van EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group) heeft bevestigd dat de wijzigingen in IFRS 10, IFRS 11 en IFRS 12 beantwoorden aan de in artikel 3, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1606/2002 vervatte technische goedkeuringscriteria.
(5)
Verordening (EG) nr. 1126/2008 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(6)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Regelgevend Comité voor financiële verslaglegging,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. De bijlage bij Verordening (EG) nr. 1126/2008 wordt als volgt gewijzigd:
(a)
international Financial Reporting Standard (IFRS) 10 Geconsolideerde jaarrekening wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening;
(b)
IFRS 11 Gezamenlijke overeenkomsten wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening;
(c)
IFRS 1 Eerste toepassing van International Financial Reporting Standards wordt gewijzigd overeenkomstig IFRS 11 conform de bijlage bij deze verordening;
(d)
IFRS 12 Informatieverschaffing over belangen in andere entiteiten wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
2. Elke in de bijlage bij deze verordening voorkomende verwijzing naar IFRS 9 dient te worden gelezen als een verwijzing naar International Accounting Standard (IAS) 39 Financiële instrumenten: opname en waardering.
Artikel 2
Elke onderneming past de in artikel 1, lid 1, bedoelde wijzigingen toe vanaf uiterlijk de aanvangsdatum van haar eerste boekjaar dat op of na 1 januari 2014 van start gaat.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de derde dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 4 april 2013.