Input:
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 1291/2013
z 11. decembra 2013,
ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inováciu (2014 - 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173 ods. 3 a článok 182 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1)
Cieľom Únie je posilňovať svoju vedeckú a technologickú základňu prostredníctvom vytvorenia Európskeho výskumného priestoru (ďalej len „EVP“), v ktorom sa voľne pohybujú výskumníci, vedecké poznatky a technológie, a podporovať pokrok Únie smerom ku znalostnej spoločnosti, ako aj zvyšovanie konkurencieschopnosti a udržateľnosti hospodárstva Únie, pokiaľ ide o jej priemysel. Na presadzovanie tohto cieľa by Únia mala vykonávať činnosti v záujme realizácie výskumu, technologického rozvoja, demonštračných činností a inovácie, mala by podporovať medzinárodnú spoluprácu, šíriť a optimalizovať výsledky a stimulovať odbornú prípravu a mobilitu.
(2)
Cieľom Únie je takisto zabezpečiť podmienky potrebné na existenciu konkurencieschopnosti priemyslu Únie. Na tento účel by sa opatrenia mali zameriavať na podporu lepšieho využívania priemyselného potenciálu politík v oblasti inovácie, výskumu a technologického rozvoja.
(3)
Únia sa zaviazala zrealizovať stratégiu Európa 2020, ktorá stanovuje ciele inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, vyzdvihuje úlohu výskumu a inovácie ako hlavnej hybnej sily sociálnej a hospodárskej prosperity a environmentálnej udržateľnosti, a v záujme pritiahnutia súkromných investícií až do výšky dvoch tretín celkových investícií si vytýčila cieľ zvýšiť do roku 2020 výdavky na výskum a vývoj tak, aby dosiahli celkovo 3 % hrubého domáceho produktu (HDP), a vypracovať ukazovateľ intenzity inovácie. Všeobecný rozpočet Únie by mal tento ambiciózny cieľ odzrkadľovať posunom k financovaniu investícií zameraných na budúcnosť, ako sú napr. investície do výskumu, vývoja a inovácie. V hlavnej iniciatíve stratégie Európa 2020 „Inovácia v Únii“ sa v tejto súvislosti stanovuje strategický a integrovaný prístup k výskumu a inovácii, ktorý určuje rámec a ciele, ku ktorým by financovanie výskumu a inovácie v Únii v budúcnosti malo prispieť. Výskum a inovácia sú kľúčovými faktormi aj pre iné hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020, najmä pre hlavné iniciatívy „Európa efektívne využívajúca zdroje“, „Priemyselná politika vo veku globalizácie“ a „Digitálna agenda pre Európu“, ako aj ďalšie politické ciele, ako je napr. politika v oblasti klímy a energetiky. V dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 súvisiacich s výskumom a inováciou má okrem toho kľúčovú úlohu politika súdržnosti, a to prostredníctvom budovania kapacít a prispievaním k dosahovaniu excelentnosti.
(4)
V oznámení Komisie z 19. októbra 2010 s názvom „Preskúmanie rozpočtu EÚ“ sa uvádzajú kľúčové zásady, na ktorých by mal byť všeobecný rozpočet Únie v budúcnosti založený, najmä zameranie sa na nástroje, ktoré majú pre Úniu preukázanú pridanú hodnotu, väčšia orientácia na výsledky a podnecovanie využívania iných verejných a súkromných zdrojov financovania. Navrhuje sa v ňom tiež zhromaždenie všetkých nástrojov Únie v oblasti výskumu a inovácie do jedného spoločného strategického rámca.
(5)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 11. novembra 2010 (4) žiadal o radikálne zjednodušenie financovania výskumu a inovácií v Únii, vo svojom uznesení z 12. mája 2011 (5) zdôraznil dôležitosť iniciatívy Inovácia v Únii v súvislosti s transformáciou Európy po skončení krízy, vo svojom uznesení z 8. júna 2011 (6) upozornil na významné ponaučenia, ktoré si treba zobrať z priebežného hodnotenia siedmeho rámcového programu, a vo svojom uznesení zo 7. septembra 2011 (7) podporil koncepciu spoločného strategického rámca pre financovanie výskumu a inovácie.
(6)
Rada 26. novembra 2010 požiadala, aby sa budúce programy financovania Únie viac zameriavali na priority stratégie Európa 2020, riešili spoločenské výzvy a zaoberali sa kľúčovými technológiami, uľahčovali výskum v rámci spolupráce a výskum, ktorého hybnou silou je priemysel, zefektívnili nástroje, radikálne zjednodušili prístup, skrátili obdobie potrebné na uvedenie na trh a ďalej posilnili excelentnosť.
(7)
Európska rada na svojom zasadnutí 4. februára 2011 podporila koncepciu spoločného strategického rámca pre financovanie výskumu a inovácie v Únii, ktorý je zameraný na zvýšenie efektívnosti takéhoto financovania na úrovni jednotlivých členských štátov a Únie a vyzvala Úniu, aby urýchlene odstránila zostávajúce prekážky brániace prilákaniu talentov a investícií v záujme zavŕšenia budovania EVP do roku 2014 a vytvorenia skutočného jednotného trhu znalostí, výskumu a inovácií
(8)
V zelenej knihe z 9. februára 2011 s názvom „Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ“ sa určili hlavné otázky, ako dosiahnuť ambiciózne ciele stanovené v oznámení Komisie z 19. októbra 2010 a uskutočnila sa široká konzultácia, v rámci ktorej zainteresované strany a inštitúcie Únie vyjadrili prevažný súhlas s myšlienkami, ktoré kniha obsahuje.
(9)
Význam koherentného strategického prístupu sa zdôraznil aj v stanovisku Výboru pre Európsky výskumný priestor a inováciu (ERAC) z 3. júna 2011, v stanovisku Výboru regiónov z 30. júna 2011 (8) a v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 13. júla 2011 (9).
(10)
Vo svojom oznámení z 29. júna 2011 s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“ Komisia navrhla, aby sa oblasti pokryté siedmym rámcovým programom Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (ďalej len „siedmy rámcový program“) prijatým rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (10) a časťou venovanou inovácii rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007-2013) ustanoveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a rady č. 1639/2006/ES (11), ako aj Európskym inovačným a technologickým inštitútom (ďalej len „EIT“) ustanoveným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 294/2008 (12) riešili prostredníctvom jedného spoločného strategického rámca pre výskum a inovácií s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa stratégie Európa 2020 zvýšiť do roku 2020 výdavky na výskum a vývoj na 3 % HDP. Komisia sa v tomto oznámení tiež zaviazala uplatňovať hľadisko zmeny klímy vo výdavkových programoch Únie a orientovať aspoň 20 % všeobecného rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou.
Opatrenia v oblasti klímy a efektívne využívanie zdrojov sú navzájom sa podporujúce ciele na dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja. Špecifické ciele súvisiace s oboma by sa mali doplniť prostredníctvom ostatných špecifických cieľov programu Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inováciu (2014 - 2020) (ďalej len „program Horizont 2020“) ustanovený týmto nariadením. V dôsledku toho sa očakáva, že minimálne 60 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020 by malo súvisieť s trvalo udržateľným rozvojom. Takisto sa očakáva, že výdavky súvisiace s klímou by mali presiahnuť 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020, vrátane vzájomne zlučiteľných opatrení na zvýšenie efektívneho využívania zdrojov. Komisia by mala poskytnúť informácie o rozsahu a výsledkoch podpory dosahovania cieľov v oblasti zmeny klímy. Výdavky súvisiace s klímou v rámci programu Horizont 2020 by sa mali sledovať v súlade s metodológiou uvedenou v tomto oznámení.
(11)
Program Horizont 2020 sa zameriava na tri priority, a to vytvorenie excelentnej vedy s cieľom posilniť svetovú excelentnosť vedy Únie, podporovanie vedúceho postavenia priemyslu na podporu podnikania vrátane mikropodnikov, malých a stredných podnikov (MSP) a inovácie a riešenie spoločenských výziev s cieľom priamo reagovať na výzvy uvedené v stratégii Európa 2020 podporovaním činností, ktoré sa týkajú celého spektra od výskumu až po trh. Program Horizont 2020 by mal podporovať všetky štádiá reťazca výskumu a inovácie, vrátane netechnologickej a sociálnej inovácie a činností, ktoré sú bližšie k trhu, pričom inovačné a výskumné opatrenia by mali mať rôznu mieru financovania na základe zásady, že čím bližšie je podporovaná činnosť k trh, tým vyššie by malo byť dodatočné financovanie z iných zdrojov. Medzi činnosti, ktoré sú bližšie k trhu, patria inovačné finančné nástroje a ich cieľom je uspokojiť potreby širokého spektra politík Únie kladením dôrazu na čo najširšie možné využívanie znalostí získaných v rámci podporených činností až po komerčné využitie týchto znalostí. Priority programu Horizont 2020 by sa mali podporovať aj prostredníctvom programu pre jadrový výskum a odbornú prípravu ustanoveným nariadením Rady (Euratom) č. 1314/2013 (13).
(12)
Program Horizont 2020 by mal byť v záujme širokej a vynikajúcej spolupráce s partnermi z celej Únie a v záujme zabezpečenia integrovaného EVP otvorený pre nových účastníkov.
(13)
Spoločné výskumné centrum (JRC) by malo poskytovať politikám Únie vedeckú a technickú podporu zameranú na klienta a zároveň pružne reagovať na nové politické požiadavky.
(14)
V súvislosti s vedomostným trojuholníkom výskumu, inovácie a vysokoškolského vzdelávania by znalostné a inovačné spoločenstvá (ďalej len „ZIS“) v rámci EIT mali významne prispievať k plneniu cieľov programu Horizont 2020 vrátane spoločenských výziev, a to najmä integráciou výskumu, inovácie a vzdelávania. EIT by mal v rámci svojich činností v oblasti vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie podporovať podnikanie. Podporovať by mal najmä excelentné vzdelávanie v oblasti podnikania, ako aj vytváranie začínajúcich podnikov a odčlenených subjektov.
(15)
V súlade s článkom 182 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa v Horizonte 2020 stanovuje maximálna celková suma a stanovujú sa podrobné pravidlá finančnej účasti Únie na ňom a príslušné podiely na každej zo stanovených činností.
(16)
Toto nariadenie stanovuje finančné krytie na celé trvanie programu Horizont 2020, ktoré počas každoročného rozpočtového postupu predstavuje pre Európsky parlament a Radu základnú referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z 2 decembra 2013 o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (14).
(17)
Zodpovedajúca časť rozpočtu na výskumné infraštruktúry by sa mala venovať na elektronické - infraštruktúry.
(18)
Činnosti v rámci osobitného cieľa „Technológie budúcnosti a vznikajúce technológie (FET)“ by mali dopĺňať činnosti v rámci ostatných častí programu Horizont 2020 a ak je to možné, mali by sa hľadať synergie.
(19)
Je vhodné zabezpečiť správne uzavretie programu Horizont 2020 a jeho predchádzajúcich programov, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných dohôd o jeho riadení, ako je financovanie technickej a administratívnej pomoci.
(20)
Ústredným zámerom programu Horizont 2020 je zjednodušenie, čo by sa malo plne prejaviť v jeho koncepcii, pravidlách, finančnom hospodárení a vykonávaní. Cieľom programu Horizont 2020 by malo byť prilákanie silnej účasti univerzít, výskumných stredísk, priemyslu, a to najmä MSP, a otvorenie sa novým účastníkom, keďže spája celý rozsah podpory pre výskum a inováciu do jedného spoločného strategického rámca, ktorý obsahuje zefektívnený súbor foriem podpory a používa pravidlá účasti, ktorých zásady sa uplatňujú na všetky opatrenia v rámci programu Horizont 2020. Jednoduchšie pravidlá financovania by mali znížiť administratívne náklady na účasť a prispieť k prechádzaniu finančným chybám a ich zníženiu.
(21)
Program Horizont 2020 by mal prispieť k cieľom európskych partnerstiev v oblasti inovácií v súlade s hlavnou iniciatívou „Inovácia v Únii“ združením všetkých príslušných aktérov celého výskumného a inovačného reťazca s cieľom zefektívniť, zjednodušiť a lepšie koordinovať nástroje a iniciatívy.
(22)
S cieľom prehĺbiť vzťah medzi vedou a spoločnosťou a zvýšiť dôveru verejnosti vo vedu by sa v rámci programu Horizont 2020 malo podporovať informované zapájanie občanov a občianskej spoločnosti do záležitostí výskumu a inovácií prostredníctvom podpory vzdelávania v oblasti vedy, väčšieho sprístupnenia vedeckých poznatkov, zostavovania zodpovedných agend v oblasti výskumu a inovácie, ktoré zodpovedajú potrebám a očakávaniam občanov a občianskej spoločnosti, a uľahčovaním ich účasti na činnostiach programu Horizont 2020. Zapojenie občanov a civilnej spoločnosti by s cieľom podnietiť a udržať verejnú podporu programu Horizont 2020 malo byť spojené so šírením informácií verejnosti.
(23)
Mala by existovať primeraná rovnováha medzi malými a veľkými projektmi v rámci priority „Sociálne výzvy“ a osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“.
(24)
Vykonávanie programu Horizont 2020 by malo reagovať na vyvíjajúce sa príležitosti a potreby vedy a techniky, priemyslu, politík a spoločnosti. Agendy ako také by mali byť stanovené v úzkom prepojení so zainteresovanými stranami zo všetkých príslušných sektorov a mala by sa poskytnúť dostatočná pružnosť pre nový vývoj. Počas trvania programu Horizont 2020 by sa malo priebežne vyhľadávať externé poradenstvo, ako aj využívať príslušné štruktúry, ako sú napríklad európske technologické platformy, iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov, európske partnerstvá v oblasti inovácie, ako aj poradenstvo z vedeckých panelov, ako je napr. vedecký panel pre zdravie.
(25)
Činnosti v rámci programu Horizont 2020 by mali presadzovať rovnosť medzi ženami a mužmi v oblasti výskumu a inovácií tak, že riešia predovšetkým hlavné dôvody rodovej nerovnováhy, naplno využívajú potenciál výskumníčok aj výskumníkov a začleňujú rodový rozmer do obsahu výskumu a inovácie, ako aj venovaním osobitnej pozornosti rodovej vyváženosti s prihliadnutím na situáciu v príslušnej oblasti výskumu a inovácie, v hodnotiacich komisiách a iných príslušných poradných a expertných orgánoch, a to s cieľom zvýšiť kvalitu výskumu a podnietiť inováciu. Činnosti by sa mali zameriavať aj na uplatňovanie zásad týkajúcich sa rovnosti medzi ženami a mužmi stanovených v článkoch 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii a v článku 8 ZFEÚ.
(26)
Program Horizont 2020 by mal prispieť k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumného pracovníka v Únii. Primeraná pozornosť by sa mala venovať Európskej charte výskumných pracovníkov a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov ako sa uvádza v odporúčaní Komisie z 11. marca 2005 (15), spolu s ostatnými príslušnými referenčnými rámcami vymedzenými v spojitosti s EVP, pričom je potrebné rešpektovať ich dobrovoľný charakter.
(27)
Únia by mala v plnej miere využívať svoje ľudské zdroje, aby dokázala konkurovať v celosvetovom meradle, účinne riešiť hlavné spoločenské výzvy a dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020. Program Horizont 2020 by mal v tomto kontexte prispievať k dosiahnutiu EVP, a to podporou rozvoja rámcových podmienok na pomoc európskym výskumným pracovníkom, aby zostali v Európe alebo sa do nej vrátili, ako aj podmienok na prilákanie výskumných pracovníkov z celého sveta a na zvýšenie príťažlivosti Európy pre najlepších výskumných pracovníkov.
(28)
V záujme zvýšenia obehu a využívania znalostí by sa mal zabezpečiť otvorený prístup k vedeckým publikáciám. Okrem toho by sa mal podporovať otvorený prístup k výskumným údajom, ktoré sú výsledkom výskumu v rámci programu Horizont 2020 financovaného z verejných zdrojov, a to s prihliadnutím na obmedzenia týkajúce sa súkromia, národnej bezpečnosti a práv duševného vlastníctva.
(29)
Pri činnostiach v oblasti výskumu a inovácie podporovaných programom Horizont 2020 by sa mali dodržiavať základné etické zásady. Zohľadňovať by sa mali stanoviská Európskej skupiny pre etiku v oblasti vedy a nových technológií. Pri výskumných činnostiach by sa mal zohľadňovať aj článok 13 ZFEÚ a malo by sa obmedziť využívanie zvierat na výskum a testovanie s cieľom úplne nahradiť ich využívanie. Všetky činnosti by sa mali vykonávať pri zabezpečení vysokej úrovne ochrany zdravia ľudí v súlade s článkom 168 ZFEÚ.
(30)
Program Horizont 2020 by mal venovať náležitú pozornosť rovnakému zaobchádzaniu a nediskriminácii v obsahu výskumu a inovácie vo všetkých fázach výskumného cyklu.
(31)
Komisia výslovne nepovzbudzuje používanie ľudských embryonálnych kmeňových buniek. Používanie ľudských kmeňových buniek, buď dospelých alebo embryonálnych, ak vôbec nejakých, závisí od posúdenia vedcov z hľadiska cieľov, ktoré chcú dosiahnuť, a vzťahuje sa naň prísne etické posúdenie. Nemal by sa financovať žiadny projekt zahŕňajúci používanie ľudských embryonálnych kmeňových buniek, ktorý nezíska potrebné schválenia členských štátov. Nemala by sa financovať žiadna činnosť, ktorá je zakázaná vo všetkých členských štátoch. V členskom štáte by sa nemala financovať nijaká činnosť, ktorá je v ňom zakázaná.
(32)
S cieľom dosiahnuť čo najväčší vplyv by mal program Horizont 2020 vytvoriť úzke prepojenia s ostatnými programami Únie v takých oblastiach, ako je vzdelávanie, kozmický priestor, životné prostredie, energetika, poľnohospodárstvo a rybárstvo, konkurencieschopnosť a MSP, vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá.
(33)
Program Horizont 2020, ako aj politika súdržnosti sa usilujú o komplexnejšie zosúladenie s cieľmi stratégie Európa 2020. Tento prístup predstavuje výzvu na väčšiu súčinnosť medzi programom Horizont 2020 a politikou súdržnosti. Preto by sa v rámci programu Horizont 2020 mali budovať i úzke vzťahy s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi, ktoré môžu byť obzvlášť užitočné pri upevňovaní miestnych, regionálnych a národných kapacít v oblasti výskumu a inovácie, najmä v kontexte stratégií pre inteligentnú špecializáciu.
(34)
MSP predstavujú významný zdroj inovácie, rastu a zamestnanosti v Európe. Preto je v rámci programu Horizont 2020 potrebná silná účasť MSP vymedzených v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (16). Týmto spôsobom by sa mali podporiť ciele iniciatívy Small Business Act ako sa uvádza v oznámení Komisie z 25. júna 2008 s názvom „Najskôr myslieť v malom“ Iniciatíva „Small Business Act pre Európu“. Program Horizont 2020 by mal poskytovať škálu prostriedkov na podporu činností v oblasti výskumu a inovácie a kapacít MSP počas jednotlivých štádií inovačného cyklu.
(35)
Komisia by mala uskutočňovať hodnotenia a zaznamenávať mieru účasti MSP na programe Horizont 2020. Ak sa nedosiahne cieľ vo výške 20 % celkového kombinovaného rozpočtu pre osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a v rámci priority „Spoločenské výzvy“, Komisia by mala preskúmať príčiny tejto situácie a bezodkladne navrhnúť primerané nové opatrenia, ktorými sa umožní zvýšenie účasti MSP.
(36)
Vykonávanie programu Horizont 2020 môže podnietiť vznik doplnkových programov zahŕňajúcich účasť len niektorých členských štátov, účasť Únie na programoch vykonávaných viacerými členskými štátmi, alebo vytvorenie spoločných podnikov alebo iných dohôd v zmysle článkov 184, 185 a 187 ZFEÚ. Takéto doplnkové programy by sa mali určiť a vykonávať otvoreným, transparentným a účinným spôsobom.
(37)
S cieľom znížiť prechod od myšlienky na trh za využitia prístupu zdola nahor, ako aj s cieľom zvýšiť účasť priemyslu, MSP a žiadateľov, ktorí žiadosť podali prvýkrát, na programe Horizont 2020, by sa mal v rámci osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a v rámci priority „Spoločenské výzvy“ uplatňovať pilotný projekt urýchlenie procesu inovácie. Mal by stimulovať investície súkromného sektora do výskumu a inovácií, podporovať výskum a inovácie zamerané na vytváranie hodnôt a urýchliť zavádzanie technológií do inovatívnych produktov, procesov a služieb.
(38)
Pri vykonávaní programu Horizont 2020 by sa mala uznávať jedinečná úloha, ktorú v rámci vedeckej a technologickej základne Únie majú univerzity ako inštitúcie excelentnosti vo vysokoškolskom vzdelávaní, výskume a v inovácii, pričom majú zásadnú úlohu pri prepájaní európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a EVP.
(39)
S cieľom dosiahnuť čo najväčší možný vplyv financovania Únie by mal program Horizont 2020 vytvoriť užšie synergie, ktoré môžu nadobudnúť aj formu partnerstiev v rámci verejného sektora, s medzinárodnými, národnými a regionálnymi programami na podporu výskumu a inovácie. V tomto kontexte by mal program Horizont 2020 podporovať optimálne využívanie zdrojov a predchádzať zbytočnému zdvojovaniu úsilia.
(40)
Väčší vplyv by sa mal dosiahnuť spojením programu Horizont 2020 s finančnými prostriedkami súkromného sektora v rámci verejno-súkromných partnerstiev v kľúčových oblastiach, v ktorých by výskum a inovácia mohli prispieť k širším cieľom Európy v oblasti konkurencieschopnosti, stimulovať súkromné investície a pomôcť riešiť spoločenské výzvy. Tieto partnerstvá by sa mali zakladať na dlhodobom záväzku vrátane vyváženého príspevku všetkých partnerov, niesť zodpovednosť za dosiahnutie svojich cieľov a byť v súlade so strategickými cieľmi Únie v oblasti výskumu, vývoja a inovácie. Riadenie a fungovanie týchto partnerstiev by malo byť otvorené, transparentné, efektívne a účinné a poskytovať širokému spektru zainteresovaných strán pôsobiacich vo svojich špecifických oblastiach možnosti na účasť. Verejno-súkromné partnerstvá vo forme spoločných technologických iniciatív zriadené podľa siedmeho rámcového programu, môžu ďalej pokračovať za využitia štruktúr, ktoré viac vyhovujú ich účelu.
(41)
Program Horizont 2020 by mal podporovať spoluprácu s tretími krajinami založenú na spoločných záujmoch a vzájomnom prospechu. Medzinárodná spolupráca v oblasti vedy, technológií a inovácie by sa mala zameriavať na prispievanie k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa posilnila konkurencieschopnosť, na prispievanie k riešeniu spoločenských výziev a podporu vonkajších a rozvojových politík Únie, a to okrem iného vytvorením synergií s vonkajšími programami a prispievaním k medzinárodným záväzkom Únie, ako je napríklad dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov. Činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce by sa mali zachovať aspoň na úrovni siedmeho rámcového programu.
(42)
Aby sa zachovali rovnaké podmienky pre všetky podniky, ktoré sú aktívne v rámci vnútorného trhu, financovanie z programu Horizont 2020 by malo prebiehať v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci, aby sa zabezpečila efektívnosť verejných výdavkov a zabránilo narušeniam trhu, akými sú vytláčanie súkromného financovania, vytváranie neúčinných trhových štruktúr alebo ochrana neefektívnych podnikov.
(43)
Európska rada uznala 4. februára 2011 potrebu nového prístupu ku kontrole a riadeniu rizík v rámci financovania výskumu v Únii a vyzvala k novej rovnováhe medzi dôverou a kontrolou a medzi podstupovaním rizika a vyhýbaním sa mu. Európsky parlament vo svojom uznesení z 11. novembra 2010 o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum vyzval k pragmatickému posunu smerom k administratívnemu a finančnému zjednodušeniu a uviedlo sa v ňom, že riadenie financovania európskeho výskumu by malo byť viac založené na dôvere a vo väčšej miere tolerovať riziko vo vzťahu k účastníkom. V priebežnej hodnotiacej správe o siedmom rámcovom programe sa konštatuje, že na dosiahnutie podstatného pokroku v oblasti zjednodušenia je potrebné zaujať radikálnejší prístup a že je potrebné riešiť rovnováhu medzi rizikom a dôverou.
(44)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť prostredníctvom primeraných opatrení v priebehu celého cyklu výdavkov vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich zisťovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladaním pokút. Revidovanou stratégiou kontroly, v ktorej sa zameranie presunie od minimalizácie počtu chýb smerom ku kontrole založenej na riziku a odhaľovaniu podvodov, by sa malo znížiť zaťaženie účastníkov kontrolami.
(45)
Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci programu Horizont 2020 a jeho vykonávanie najúčinnejším a užívateľsky najprístupnejším spôsobom a zároveň zaručiť právnu istotu a prístup k programu Horizont 2020 pre všetkých účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (17) a s požiadavkami na zjednodušenie a lepšiu reguláciu.
(46)
Účinné riadenie výkonnosti, ktorého súčasťou je hodnotenie a monitorovanie, si vyžaduje vytvorenie osobitných ukazovateľov výkonnosti, ktoré je možné merať postupne v priebehu času, ktoré sú realistické a zároveň odzrkadľujú logiku intervencie a vyhovujú príslušnému hierarchii cieľov a činností. Mali by sa zaviesť primerané mechanizmy koordinácie medzi vykonávaním a monitorovaním programu Horizont 2020 a monitorovaním pokroku, výsledkov a fungovania EVP.
(47)
Ako súčasť priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 by do konca roka 2017 tak existujúce, ako i nové verejno-súkromné partnerstvá, vrátane spoločných technologických iniciatív, mali byť predmetom hĺbkového posúdenia, súčasťou ktorého by okrem iného bola analýza ich otvorenosti, transparentnosti a efektívnosti. Toto posúdenie by malo prihliadať na hodnotenie EIT uvedené v nariadení (ES) č. 294/2008 s cieľom umožniť posúdenie na základe spoločných zásad.
(48)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to posilnenia celého výskumného a inovačného rámca a koordinácie úsilia v celej Únii nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu predchádzania zdvojovaniu úsilia, zachovávania kritického množstva v kľúčových oblastiach a zabezpečenia optimálneho využitia verejných prostriedkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov.
(49)
Z dôvodu právnej istoty a jasnosti by sa rozhodnutie č. 1982/2006/ES malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje program Horizont 2020 - rámcový program pre výskum a inováciu (2014 - 2020) (ďalej len „program Horizont 2020“) a ustanovuje sa rámec upravujúci podporu Únie pre činnosti v oblasti výskumu a inovácie, posilňujúci európsku vedeckú a technologickú základňu a podporujúci prínosy pre spoločnosť, ako aj lepšie využívanie hospodárskeho a priemyselného potenciálu politík v oblasti inovácie, výskumu a technického rozvoja.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1)
„výskumné a inovačné činnosti“ predstavujú celé spektrum činností v oblasti výskumu, technického rozvoja, demonštračných činností a inovácie vrátane podpory spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, šírenia a optimalizácie výsledkov a stimulácie vysoko kvalitnej odbornej prípravy a mobility výskumných pracovníkov v Únii;
2)
„priame opatrenia“ sú výskumné a inovačné činnosti, ktoré vykonáva Komisia prostredníctvom Spoločného výskumného centra (JRC);
3)
„nepriame opatrenia“ sú výskumné a inovačné činnosti, na ktoré Únia poskytuje finančnú podporu a ktoré vykonávajú účastníci;
4)
„verejno-súkromné partnerstvo“ je partnerstvo, v ktorom sa partneri zo súkromného sektora, Únia a podľa potreby iní partneri, ako sú napríklad subjekty verejného sektora, zaviažu spoločne podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti výskumu a inovácie;
5)
„partnerstvo v rámci verejného sektora“ je partnerstvo, v ktorom sa subjekty verejného sektora alebo subjekty poverené vykonávaním verejnej služby na miestnej, regionálnej, národnej alebo medzinárodnej úrovni zaviažu spoločne s Úniou podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti výskumu a inovácie.
6)
„výskumné infraštruktúry“ sú zariadenia, zdroje a služby, ktoré výskumné komunity využívajú na realizáciu výskumu a podporu inovácie vo svojich oblastiach. V prípade potreby sa môžu použiť i mimo výskumu, napríklad vo vzdelávaní alebo vo verejných službách. Patria medzi ne: hlavné vedecké vybavenie (alebo súbory nástrojov); zdroje založené na znalostiach, akými sú zbierky, archívy alebo vedecké údaje; elektronické infraštruktúry, ako sú údaje a počítačové systémy a komunikačné siete, a každá ďalšia infraštruktúra jedinečnej povahy potrebná na dosiahnutie excelentnosti vo výskume a inovácii. Takéto infraštruktúry môžu byť „centralizované“, „virtuálne“ alebo „distribuované“;
7)
„stratégia pre inteligentnú špecializáciu“ má rovnaký význam ako stratégia pre inteligentnú špecializáciu vymedzená v článku 2 bode 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (18).
Článok 3
Zriadenie programu Horizont 2020
Týmto sa zriaďuje program Horizont 2020 na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Článok 4
Pridaná hodnota Únie
Program Horizont 2020 maximalizuje pridanú hodnotu a vplyv Únie, pričom sa zameriava na ciele a činnosti, ktoré členské štáty nemôžu účinne realizovať, ak konajú samostatne. Program Horizont 2020 má ústrednú úlohu pri realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“) tak, že poskytuje spoločný strategický rámec na financovanie excelentného výskumu a inovácií v Únii, a teda funguje ako prostriedok na získanie súkromných a verejných investícií, vytváranie nových pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, rastu, hospodárskeho rozvoja, sociálneho začlenenia a konkurencieschopnosti priemyslu, ako aj na riešenie spoločenských výziev v celej Únii.
Článok 5
Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele
1. Všeobecným cieľom programu Horizont 2020 je prispievanie k budovaniu spoločnosti a hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii v Únii získavaním dodatočných finančných prostriedkov na výskum, vývoj a inováciu, ako aj prispievaním k dosiahnutiu cieľov v oblasti výskumu a vývoja vrátane cieľa, ktorým je do roku 2020 vyčleniť na výskum a vývoj v Únii 3 % HDP. Pritom podporuje realizáciu stratégie Európa 2020 a iných politík Únie, ako aj dokončenie a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (ďalej len „EVP“). Prvý súbor príslušných ukazovateľov výkonnosti na posúdenie pokroku pri plnení všeobecného cieľa je uvedený v úvode prílohy I.
2. Všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje prostredníctvom troch navzájom sa posilňujúcich priorít, ktoré sú venované:
a)
excelentnej vede;
b)
vedúcemu postaveniu priemyslu;
c)
spoločenským výzvam.
Osobitné ciele zodpovedajúce každej z týchto troch priorít sú stanovené v prílohe I častiach I až III spolu so základnými líniami činností.
3. Všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje aj prostredníctvom osobitného cieľa „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“, ktorý je stanovený v prílohe I časti IV, a osobitného cieľa „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“, ktorý je stanovený v prílohe I časti V, spolu so základnými líniami činností.
4 K všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné výskumné centrum poskytovaním vedeckej a technickej podpory politikám Únie v prípadnej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami v oblasti výskumu na národnej a regionálnej úrovni napríklad v oblasti vypracúvania stratégií pre inteligentnú špecializáciu. Osobitný cieľ a základné línie činností sú stanovené v prílohe I časti VI.
5. Európsky inovačný a technologický inštitút (ďalej len „EIT“) prispieva k všeobecnému cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 s osobitným cieľom integrácie vedomostného trojuholníka vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie. Príslušné ukazovatele výkonnosti EIT sú stanovené v úvode prílohy I a osobitné ciele spolu so základnými líniami činností sú stanovené v prílohe I časti VII.
6. Nové a nepredvídané potreby, ktoré vzniknú v priebehu obdobia vykonávania programu Horizont 2020, sa môžu zohľadňovať v rámci priorít, osobitných cieľov a základných línií činností uvedených v odsekoch 2 a 3. Ak je to náležite odôvodnené, môže to zahŕňať reakcie na vznikajúce príležitosti, krízy a hrozby ako aj na potreby súvisiace s vývojom nových politík Únie.
Článok 6
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu Horizont 2020 je 77 028,3 miliónov EUR v bežných cenách, z čoho sa maximálne 74 316,9 miliónov EUR pridelí na činnosti podľa hlavy XIX ZFEÚ.
Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca.
2. Suma na činnosti podľa hlavy XIX ZFEÚ sa rozdelí medzi priority uvedené v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia takto:
a)
excelentná veda - 24 441,1 miliónov EUR v bežných cenách;
b)
vedúce postavenie priemyslu - 17 015,5 miliónov EUR v bežných cenách;
c)
spoločenské výzvy - 29 679 miliónov EUR v bežných cenách.
Maximálna celková výška finančného príspevku Únie z programu Horizont 2020 na osobitné ciele stanovené v článku 5 ods. 3 a na nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra je nasledovná:
i)
Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti, 816,5 miliónov EUR v bežných cenách;
ii)
Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť, 462,2 miliónov EUR v bežných cenách;
iii)
Nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra, 1 902,6 miliónov EUR v bežných cenách.
Orientačné rozdelenie pre priority a osobitné ciele stanovené v článku 5 ods. 2 a 3 je stanovené v prílohe II.
3. EIT sa financuje prostredníctvom maximálneho príspevku z programu Horizont 2020 vo výške 2 711,4 miliónov EUR v bežných cenách, ako je stanovené v prílohe II.
4. Finančné krytie programu Horizont 2020 sa môže vzťahovať na výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami potrebnými na riadenie programu Horizont 2020 a dosiahnutie jeho cieľov, najmä štúdie a stretnutia expertov, pokiaľ súvisia s cieľmi programu Horizont 2020, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií, ako aj všetky ostatné výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vzniknú pri riadení programu Horizont 2020.
Ak je to potrebné a náležite odôvodnené, možno rozpočtové prostriedky zaradiť do rozpočtu programu Horizont 2020 po roku 2020 na pokrytie výdavkov na technickú a administratívnu pomoc s cieľom umožniť riadenie opatrení, ktoré ešte neboli ukončené do 31. decembra 2020. Programom Horizont 2020 sa nefinancuje tvorba ani prevádzka programu Galileo, programu Copernicus ani Európskeho spoločného podniku pre ITER.
5. S cieľom reagovať na nepredvídané situácie alebo nový vývoj a potreby môže Komisia na základe priebežného hodnotenia programu Horizont 2020 uvedeného v článku 32 ods. 3 a výsledkov preskúmania EIT uvedeného v článku 32 ods. 2 v rámci každoročného rozpočtového postupu preskúmať sumy stanovené na priority a osobitné ciele „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“ a „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“ v odseku 2 tohto článku a orientačné rozdelenie podľa osobitných cieľov v rámci týchto priorít uvedený v prílohe II, ako aj príspevok na EIT v odseku 3 tohto článku. Komisia tiež môže za rovnakých podmienok presunúť rozpočtové prostriedky medzi prioritami a osobitnými cieľmi, ako aj EIT maximálne do výšky 7,5 % celkového počiatočného pridelenia na každú prioritu a osobitné ciele „Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti“ a „Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť“ a maximálne do výšky 7,5 % počiatočného orientačného rozdelenia každého osobitného cieľa a maximálne do výšky 7,5 % príspevku na EIT. Žiaden takýto prevod sa nesmie týkať sumy stanovenej na priame opatrenia Spoločného výskumného centra v odseku 2 tohto článku.
Článok 7
Pridruženie tretích krajín
1. K programu Horizont 2020 sa môžu pridružiť:
a)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovených v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach asociačných rád alebo v podobných dohodách;
b)
členovia Európskeho združenia voľného obchodu (ďalej len „EZVO“) alebo krajiny či územia, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá:
i)
dobrá kapacita v oblasti vedy, techniky a inovácie;
ii)
dobré výsledky, pokiaľ ide o ich účasť na programoch Únie v oblasti výskumu a inovácie;
iii)
spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie s právami duševného vlastníctva;
c)
krajiny alebo územia pridružené k siedmemu rámcovému programu.
2. Osobitné podmienky účasti pridružených krajín na programe Horizont 2020 vrátane finančných príspevkov na základe HDP pridruženej krajiny sa určia v medzinárodných dohodách medzi Úniou a pridruženými krajinami.
Podmienky týkajúce sa pridruženia štátov EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „EHP“), sú v súlade s ustanoveniami tejto dohody.
HLAVA II
VYKONÁVANIE
KAPITOLA I
Vykonávanie, riadenie a formy podpory
Článok 8
Vykonávanie prostredníctvom osobitného programu a príspevku EIT
Program Horizont 2020 sa vykonáva prostredníctvom konsolidovaného osobitného programu zriadeného rozhodnutím Rady č. 743/2013 (19), v ktorom sa uvádzajú ciele a podrobné pravidlá vykonávania, a finančného príspevku na EIT.
V osobitnom programe sa stanoví jedna časť pre každú z troch priorít stanovených v článku 5 ods. 2, jedna časť pre každý z osobitných cieľov uvedených v článku 5 ods. 3 a jedna časť pre nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného centra.
Medzi troma prioritami programu Horizont 2020 musí existovať účinná koordinácia.
Článok 9
Riadenie
1. Komisia vykonáva program Horizont 2020 v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
2. Komisia môže takisto zveriť časť vykonávania programu Horizont 2020 financujúcim subjektom uvedeným v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 10
Formy podpory Únie
1. Program Horizont 2020 podporuje nepriame opatrenia prostredníctvom jednej alebo viacerých foriem financovania ustanovených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012, najmä grantov, cien, verejného obstarávania a finančných nástrojov. Finančné nástroje sú hlavnou formou financovania činností, ktoré majú blízko k uplatneniu na trhu, v rámci programu Horizont 2020.
2. Program Horizont 2020 podporuje aj priame opatrenia Spoločného výskumného centra.
3. Ak priame opatrenia vykonávané zo strany Spoločného výskumného centra prispievajú k iniciatívam zriadeným podľa článku 185 alebo článku 187 ZFEÚ, tento príspevok sa nepovažuje za súčasť finančného príspevku prideleného na tieto iniciatívy.
Článok 11
Pravidlá účasti a šírenia výsledkov
Na nepriame opatrenia sa uplatňujú pravidlá účasti a šírenia výsledkov stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1290/2013 (20).
KAPITOLA II
Tvorba programov
Oddiel I
Všeobecné zásady
Článok 12
Externé poradenstvo a zapojenie spoločnosti
1. Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje poskytované: nezávislými poradenskými skupinami expertov na vysokej úrovni zriadenými Komisiou; širokou škálou zainteresovaných strán vrátane výskumu, priemyslu a občianskej spoločnosti s cieľom poskytovať potrebné medzidisciplinárne a medzisektorové perspektívy, a to s prihliadnutím na existujúce iniciatívy na úrovni Únie a na národnej a regionálnej úrovni. Ďalšie vstupné údaje sa budú poskytovať zo štruktúr na udržiavanie dialógu vytvorených v rámci medzinárodných vedecko-technických dohôd; z činností orientovaných na budúcnosť; z cielených verejných konzultácií zahŕňajúcich v prípade potreby konzultácie vnútroštátnych a regionálnych orgánov alebo zainteresovaných strán a z transparentných a interaktívnych procesov, ktoré zabezpečujú podporu zodpovedného výskumu a inovácie.
V prípade potreby sa vezme do úvahy poradenstvo týkajúce sa určovania a vypracúvania strategických priorít zo strany Výboru pre Európsky výskumný priestor a inováciu (ERAC), iných skupín súvisiacich s EVP a Skupiny pre politiku podnikov (EPG).
2. V plnej miere sa zohľadňujú aj príslušné aspekty agend v oblasti výskumu a inovácií stanovených okrem iného EIT, európskymi technologickými platformami a európskymi partnerstvami v oblasti inovácie, ako aj poradenstvo zo strany vedeckých panelov, ako je napr. vedecký panel pre zdravie.
Článok 13
Synergie s vnútroštátnymi programami a spoločnou tvorbou programov
1. V záujme vykonávania programu Horizont 2020 sa prihliada na potrebu vybudovať vhodné synergie a komplementárnosť medzi národnými a európskymi programami v oblasti výskumu a inovácie, napríklad v oblastiach, ktoré sa koordinujú prostredníctvom iniciatív pre spoločnú tvorbu programov.
2. Môže sa zvážiť podpora Únie pre iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov s akoukoľvek podporou poskytnutou prostredníctvom nástrojov uvedených v článku 26, ktoré podliehajú podmienkam a kritériám, ktoré sú pre ne ustanovené.
Článok 14
Prierezové otázky
1. Medzi prioritami programu Horizont 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia a rozhrania. V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje:
a)
vývoju a uplatňovaniu kľúčových podporných a priemyselných technológií, ako aj vznikajúcim technológiám a technológiám budúcnosti;
b)
oblastiam súvisiacim s prepájaním objavov s ich trhovým uplatnením;
c)
medzidisciplinárnemu a medzisektorovému výskumu a inovácií;
d)
sociálnym a -ekonomickým vedám a humanitným vedám;
e)
zmene klímy a trvalo udržateľnému rozvoju;
f)
podpore fungovania a dokončenia EVP a hlavnej iniciatíve Inovácia v Únii;
g)
rámcovým podmienkam na podporu hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii;
h)
prispievaniu ku všetkým príslušným hlavným iniciatívam stratégie Európa 2020 (vrátane digitálnej agendy pre Európu);
i)
rozšíreniu zapojenia sa do výskumu a inovácií v celej Únii a podpore odstrániť rozdiel v oblasti výskumu a inovácií v Európe;
j)
medzinárodným sieťam pre excelentných pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií, ako je Európska spolupráca v oblasti vedy a techniky (COST);
k)
spolupráci s tretími krajinami;
l)
zodpovednému výskumu a inováciám vrátane rodovej rovnosti;
m)
zapojeniu MSP do výskumu a inovácií a väčšej účasti súkromného sektora;
n)
zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumného pracovníka; a
o)
uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility výskumných pracovníkov.
2. Ak sa podporuje nepriame opatrenie, ktoré je mimoriadne dôležití pre niekoľko priorít alebo osobitných cieľov uvedených v článku 5 ods. 2 a 3, finančná suma na túto činnosť sa môže skladať zo súm pridelených pre každú dotknutú prioritu alebo osobitný cieľ.
Článok 15
Vyvíjajúci sa charakter vedy, techniky, inovácie, ekonomík a spoločnosti
Program Horizont 2020 sa vykonáva tak, aby sa zabezpečilo, že podporované priority a opatrenia zodpovedajú meniacim sa potrebám a zohľadňujú vyvíjajúci sa charakter vedy, techniky, inovácie, ekonomík a spoločnosti v globalizovanom svete, pričom inovácia zahŕňa podnikateľské, organizačné, technické, spoločenské a environmentálne aspekty. V návrhoch zmien týkajúcich sa priorít a opatrení vykonávaných v rámci programu Horizont 2020 sa zohľadňuje externé poradenstvo uvedené v článku 12, ako aj odporúčania vyplývajúce z priebežného hodnotenia uvedeného v článku 32 ods. 3.
Článok 16
Rodová rovnosť
Program Horizont 2020 zabezpečuje účinné presadzovanie rodovej rovnosti a rodového rozmeru v obsahu výskumu a inováciách. Osobitná pozornosť sa s ohľadom na situáciu v príslušnej oblasti výskumu a inovácie venuje zabezpečeniu rodovej vyváženosti v hodnotiacich komisiách a v orgánoch, ako sú napríklad poradné skupiny a skupiny expertov.
Rodový rozmer sa primerane začleňuje do obsahu výskumu a inovácie v rámci stratégií, programov a projektov a zohľadňuje sa vo všetkých štádiách výskumného cyklu.
Článok 17
Kariéra výskumných pracovníkov
Program Horizont 2020 sa vykonáva v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013, čím sa prispieva k posilneniu jednotného trhu pre výskumných pracovníkov a atraktívnosti ich kariéry v celej Únii v kontexte EVP tým, že sa zohľadňuje nadnárodný charakter väčšiny opatrení, ktoré sa v rámci neho podporujú.
Článok 18
Otvorený prístup
1. Zabezpečí sa otvorený prístup k vedeckým publikáciám, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov v rámci programu Horizont 2020. Vykonáva sa v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013.
2. Podporuje sa otvorený prístup k údajom z výskumu, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov v rámci programu Horizont 2020. Tento prístup sa vykonáva v súlade s nariadením (EÚ) č. 1290/2013.
Článok 19
Etické zásady
1. Všetky výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 sú v súlade s etickými zásadami a príslušnými právnymi predpismi jednotlivých členských štátov, Únie a s medzinárodnými právnymi predpismi vrátane Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských právach a jeho dodatkových protokolov.
Osobitná pozornosť sa venuje zásade proporcionality, právu na súkromie, právu na ochranu osobných údajov, právu na telesnú a duševnú nedotknuteľnosť osoby, právu na nediskrimináciu a potrebe zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí.
2. Výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 sa zameriavajú výhradne na civilné uplatnenie.
3. Nefinancujú sa tieto oblasti výskumu:
a)
výskumná činnosť zameraná na klonovanie ľudí na reprodukčné účely;
b)
výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto zmeny mohli byť dedičné (21);
c)
výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účely výskumu alebo na účely získania kmeňových buniek okrem iného aj prostredníctvom prenosu jadra somatických buniek.
4. Výskum ľudských kmeňových buniek, dospelých, ako aj embryonálnych, sa môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca zapojených členských štátov. Financovanie sa neposkytuje na výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch. V členskom štáte sa nefinancuje nijaká činnosť, ktorá je zakázaná.
5. Oblasti výskumu uvedené v odseku 3 tohto článku sa môžu preskúmať v rámci priebežného hodnotenia uvedeného v článku 32 ods. 3 so zreteľom na vedecký pokrok.
Článok 20
Doplnkovosť s inými programami Únie
Program Horizont 2020 sa vykonáva spôsobom, ktorý dopĺňa ostatné programy a politiky financovania Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných fondov (fondy ESI), spoločnej poľnohospodárskej politiky, Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malých a stredných podnikov (COSME) (2014-2020), programu Erasmus + a programu Life.
Článok 21
Synergie s fondmi ESI
Program Horizont 2020 okrem toho, že prispieva ku štrukturálnym politikám Únie, národným a regionálnym štrukturálnym politikám, prispieva aj k odstráneniu rozdielov vo výskume a inováciách v rámci Únie tým, že podporuje synergie s fondmi ESI. Ak je to možné,, môže sa využiť aj kumulatívne financovanie ustanovené v nariadení (EÚ) č. 1290/2013.
Oddiel II
Osobitné oblasti opatrení
Článok 22
Mikropodniky, malé a stredné podniky
1. Pri vykonávaní programu Horizont 2020 sa osobitná pozornosť venuje zabezpečeniu primeranej účasti mikropodnikov, malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) a vplyvu výskumu a inovácie na ne. Súčasťou opatrení týkajúcich sa hodnotenia a monitorovania sú kvantitatívne a kvalitatívne posúdenia účasti MSP.
2. Okrem vytvárania lepších podmienok na to, aby MSP mohli využívať všetky relevantné príležitosti, ktoré ponúka program Horizont 2020, sa vykonávajú i osobitné opatrenia. Predovšetkým sa v rámci jedného centralizovaného systému riadenia vytvorí vyhradený nástroj pre MSP zameraný na všetky typy MSP s inovačným potenciálom v širokom zmysle a bude sa vykonávať najmä prístupom zdola nahor prostredníctvom neustále otvorenej výzvy prispôsobenej potrebám MSP, ako sa uvádza v rámci osobitného cieľa „Inovácia v MSP“ v prílohe I časti II bode 3. 3 písm. a). Tento nástroj zohľadňuje osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ uvedený v prílohe I časti II bode 1 a každého z osobitných cieľov v rámci priority „Spoločenské výzvy“ uvedených v prílohe I časti III bodoch 1 až 7 a vykonáva sa jednotne.
3. Očakáva sa, že integrovaný prístup stanovený v odsekoch 1 a 2a zjednodušenie postupov by malo viesť k tomu, že minimálne 20 % celkového kombinovaného rozpočtu na osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a na prioritu „Spoločenské výzvy“ sa poskytne MSP.
4. Osobitná pozornosť by sa mala venovať primeranému zastúpeniu MSP vo verejno-súkromných partnerstvách uvedených v článku 25.
Článok 23
Spoločné projekty a partnerské programy
Program Horizont 2020 by sa mal vykonávať predovšetkým prostredníctvom nadnárodných spoločných projektov, ktoré sa realizujú prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov programu Horizont 2020 ustanovených v rozhodnutí č. 743/2013. Tieto projekty sa doplnia verejno-súkromnými partnerstvami a partnerstvami v rámci verejného sektora. Takéto partnerstvá sa navrhujú v spolupráci s členskými štátmi a vypracujú sa zásady pre ich vnútorné riadenie.
Článok 24
Urýchlenie procesu inovácie
Urýchlenie procesu inovácie (UPI) sa začne vykonávať od roku 2015 vo forme plného pilotného projektu v súlade s článkom 54 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013, ktorým sa stanovuje výzva v rámci UPI.
Článok 25
Verejno-súkromné partnerstvá
1. Program Horizont 2020 možno vykonávať prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, v rámci ktorých sa všetci dotknutí partneri zaviažu podporovať vývoj a vykonávanie predkonkurenčných výskumných a inovačných činností, ktoré majú strategický význam pre konkurencieschopnosť a vedúce postavenie priemyslu Únie alebo pre riešenie konkrétnych spoločenských výziev. Verejno-súkromné partnerstvá sa vykonávajú takým spôsobom, ktorý nebráni plnej účasti najlepších európskych aktérov.
2. Pre účasť Únie vo verejno-súkromných partnerstvách sa využívajú už existujúce a jednoduché štruktúry riadenia a účasť môže mať jednu z týchto foriem:
a)
finančné príspevky Únie pre spoločné podniky zriadené podľa článku 187 ZFEÚ v rámci siedmeho rámcového programu za podmienky zmeny ich základných aktov; pre nové verejno-súkromné partnerstvá zriadené podľa článku 187 ZFEÚ; a pre ďalšie financujúce subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) bodoch iv) a vii) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Táto forma partnerstiev sa uplatňuje iba v prípade, ak to odôvodňuje rozsah pôsobnosti sledovaných cieľov a rozsah potrebných zdrojov, pričom sa v plnej miere zohľadnia príslušné posúdenia vplyvu, a ak by iné formy partnerstiev nespĺňali ciele a nevytvárali potrebný pákový efekt;
b)
zmluvné dohody medzi partnermi uvedenými v odseku 1, v ktorých sa stanovujú ciele partnerstva, príslušné záväzky partnerov, kľúčové ukazovatele výkonnosti a výstupy, ktoré sa majú dodať, vrátane určenia výskumných a inovačných činností, ktoré si vyžadujú podporu z programu Horizont 2020.
Na účely zapojenia partnerov, ktorí prejavia záujem, podľa potreby vrátane koncových užívateľov, univerzít, MSP a výskumných inštitúcií sprístupňujú verejno-súkromné partnerstvá verejné finančné prostriedky prostredníctvom transparentných postupov a hlavne výziev na súťaž, pričom sa riadia pravidlami účasti v súlade s pravidlami programu Horizont 2020. Výnimky z používania výziev na predkladanie návrhov by mali byť riadne odôvodnené.
3. Verejno-súkromné partnerstvá sa určujú a vykonávajú otvoreným, transparentným a účinným spôsobom. Ich určenie sa zakladá na všetkých týchto kritériách:
a)
preukázanie pridanej hodnoty opatrenia na úrovni Únie a výberu nástroja, ktorý sa má použiť;
b)
rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu, tvorbu pracovných miest, trvalo udržateľný rast a sociálno-ekonomické otázky vrátane spoločenských výziev; posudzovaný so zreteľom na jasne špecifikované a merateľné ciele;
c)
dlhodobý záväzok všetkých partnerov, vrátane vyváženého príspevku, založený na spoločnej vízii a jasne stanovených cieľoch;
d)
rozsah potrebných zdrojov a schopnosť získať dodatočné investície do výskumu a inovácií;
e)
jasne vymedzené úlohy každého z partnerov a dohodnuté kľúčové ukazovatele výkonnosti v zvolenom období;
f)
doplnkovosť s inými časťami programu Horizont 2020 a súlad so strategickými prioritami Únie v oblasti výskumu a inovácie, najmä prioritami stratégie Európa 2020.
Podľa potreby sa doplnkovosť medzi prioritami a činnosťami a zapojením členských štátov zabezpečuje verejno-súkromnými partnerstvami.
4. Výskumné priority zastrešené verejno-súkromnými partnerstvami sa môžu podľa potreby zahrnúť do pravidelných výziev na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov programu Horizont 2020 s cieľom vybudovať nové synergie s činnosťami v oblasti výskumu a inovácie, ktoré majú strategický význam.
Článok 26
Partnerstvá v rámci verejného sektora
1. Program Horizont 2020 prispieva podľa potreby k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora v prípade, ak sa opatrenia na regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie spoločne.
Osobitná pozornosť sa venuje iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi. Iniciatívy spoločnej tvorby programov, ktoré dostávajú podporu z programu Horizont 2020, sú otvorené pre účasť akéhokoľvek členského štátu alebo pridruženej krajiny.
2. Partnerstvá v rámci verejného sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2, najmä prostredníctvom:
a)
nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní štruktúr na budovanie sietí, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní najviac jednej spoločnej výzvy za rok a opatrení nadnárodnej povahy zo strany Únie;
b)
účasti Únie na programoch, ktoré realizujú viaceré členské štáty v súlade s článkom 185 ZFEÚ, ak je účasť odôvodnená rozsahom sledovaných cieľov a rozsahom požadovaných zdrojov.
Na účely prvého pododseku písmena a) je dopĺňanie financovania podmienené preukázaním pridanej hodnoty opatrenia na úrovni Únie a predchádzajúcimi orientačnými finančnými záväzkami zúčastnených subjektov v peňažnej alebo naturálnej podobe v rámci spoločných výziev a činností. Jedným z cieľov nástroja ERA-NET môže byť podľa možností harmonizácia pravidiel a spôsobov vykonávania spoločných výziev a opatrení. Môže sa takisto použiť pri príprave iniciatívy v súlade s článkom 185 ZFEÚ.
Na účely prvého pododseku písmena b) sa takéto iniciatívy navrhujú len v prípadoch, keď je potrebná špecializovaná vykonávacia štruktúra a keď sa zúčastnené krajiny vo veľkej miere zaviazali k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Okrem toho, návrhy takýchto iniciatív sa určujú na základe všetkých týchto kritérií:
a)
jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má sledovať, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi programu Horizont 2020 a širšími politickými cieľmi Únie;
b)
orientačné finančné záväzky zúčastnených krajín v peňažnej alebo naturálnej podobe vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom zosúladiť národné a/alebo regionálne investície na nadnárodný výskum a inováciu a prípadne združiť zdroje;
c)
pridaná hodnota opatrenia na úrovni Únie;
d)
kritické množstvo z hľadiska veľkosti a počtu dotknutých programov, podobnosti alebo doplnkovosti činností a podielu príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a
e)
vhodnosť článku 185 ZFEÚ na dosiahnutie cieľov.
Článok 27
Medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami
1. Právnické osoby vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 13 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 zriadené v tretích krajinách a medzinárodné organizácie sú oprávnené zúčastňovať sa na nepriamych opatreniach programu Horizont 2020 za podmienok stanovených v uvedenom nariadení. V rámci programu Horizont 2020 sa podporuje medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a začleňuje sa doň, a to najmä v záujme dosiahnutia týchto cieľov:
a)
posilniť excelentnosť a príťažlivosť Únie v oblasti výskumu a inovácie, ako aj jej hospodársku a priemyselnú konkurencieschopnosť;
b)
účinne riešiť spoločné spoločenské výzvy;
c)
podporovať ciele vonkajšej a rozvojovej politiky Únie dopĺňaním vonkajších a rozvojových programov vrátane medzinárodných záväzkov a s nimi súvisiacich cieľov, ako je napríklad dosahovanie miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov. Bude sa vyvíjať úsilie o synergie s inými politikami Únie.
2. Cielené opatrenia zamerané na podporu spolupráce s konkrétnymi tretími krajinami alebo skupinami tretích krajín, vrátane strategických partnerov Únie, sa vykonávajú na základe strategického prístupu, ako aj spoločného záujmu, priorít a vzájomného prospechu s prihliadnutím na ich vedecké a technické kapacity a osobitné potreby, trhové príležitosti, a očakávaný vplyv takýchto opatrení.
Mal by sa podporovať a podľa potreby monitorovať recipročný prístup k programom tretích krajín. S cieľom maximalizovať vplyv medzinárodnej spolupráce sa podporuje koordinácia a synergie s iniciatívami členských štátov a pridružených krajín. Povaha spolupráce sa môže líšiť podľa konkrétnych partnerských krajín.
Priority spolupráce zohľadňujú vývoj politík Únie, príležitosti spolupráce s tretími krajinami a spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie s právami duševného vlastníctva.
3. Okrem toho sa v rámci programu Horizont 2020 vykonávajú horizontálne a prierezové činnosti na podporu strategického rozvoja medzinárodnej spolupráce.
Článok 28
Informovanie, komunikácia, využívanie a šírenie
Komisia vykonáva informačné a komunikačné opatrenia týkajúce sa programu Horizont 2020 vrátane prijímania komunikačných opatrení týkajúcich sa podporovaných projektov a výsledkov. Poskytuje najmä včasné a podrobné informácie členským štátom.
Časť rozpočtu programu Horizont 2020 pridelená na komunikáciu prispieva aj na pokrytie inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie v rozsahu, v akom súvisia so všeobecným cieľom tohto nariadenia.
Činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikačné činnosti sú neoddeliteľnou časťou všetkých opatrení podporovaných Horizontom 2020. Informácie a komunikácia týkajúca sa programu Horizont 2020, vrátane informácií a komunikácie o podporovaných projektoch, sú dostupné a k dispozícii v digitálnej forme.
Okrem toho sa podporujú tieto osobitné opatrenia:
a)
iniciatívy zamerané na rozšírenie informovanosti a uľahčenie prístupu k financovaniu v rámci programu Horizont 2020, najmä v prípade regiónov alebo typov účastníkov, ktoré majú relatívne nízku účasť;
b)
cielená pomoc pre projekty a konzorciá s cieľom poskytnúť im primeraný prístup k potrebným zručnostiam na optimalizáciu komunikácie, využívania a šírenia výsledkov;
c)
opatrenia, ktoré spájajú a šíria výsledky z celého radu projektov vrátane tých, ktoré môžu byť financované z iných zdrojov, s cieľom poskytnúť užívateľsky ústretové databázy a správy, ktoré zhŕňajú kľúčové zistenia, a v prípade potreby komunikácia a šírenie vedeckej komunite, priemyslu a širokej verejnosti;
d)
šírenie výsledkov tvorcom politík vrátane normalizačných orgánov s cieľom podporiť využívanie výsledkov relevantných pre danú politiku príslušnými orgánmi na medzinárodnej úrovni, na úrovni Únie, na národnej a regionálnej úrovni;
e)
iniciatívy na podporu dialógu a diskusie s verejnosťou o otázkach súvisiacich s vedou, technikou a inováciou prostredníctvom zapojenia výskumnej a inovačnej komunity a organizácií občianskej spoločnosti, ako aj na využitie sociálnych médií a iných inovačných techník a metodík, najmä s cieľom pomôcť zvýšiť informovanosť verejnosti o prínose výskumu a inovácie pri riešení spoločenských výziev.
KAPITOLA III
Kontrola
Článok 29
Kontrola a audit
1. Kontrolný systém zriadený na vykonávanie tohto nariadenia je navrhnutý tak, aby poskytoval primerané záruky, že sa dosiahne dostatočné zníženie a vhodné riadenie rizík v súvislosti s účinnosťou a efektívnosťou operácií, ako aj zákonnosťou a riadnosťou príslušných operácií, so zreteľom na viacročnú povahu programov, ako aj na povahu dotknutých platieb.
2. Kontrolný systém zabezpečuje primeranú rovnováhu medzi dôverou a kontrolou so zreteľom na administratívne a iné náklady na kontroly na všetkých úrovniach, najmä pre účastníkov, tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele programu Horizont 2020 a prilákať k účasti na ňom najpoprednejších výskumných pracovníkov a najinovačnejšie podniky.
3. Súčasťou kontrolného systému je stratégia auditu výdavkov na nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020, ktorá sa zakladá na finančnom audite reprezentatívnej vzorky výdavkov z celého programu Horizont 2020. K tejto reprezentatívnej vzorke sa doplní výber založený na posúdení rizík súvisiacich s výdavkami.
Audity výdavkov na nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020 sa vykonávajú jednotným spôsobom v súlade so zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektívnosti s cieľom znížiť zaťaženie účastníkov auditmi.
Článok 30
Ochrana finančných záujmov Únie
1. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a iných nezákonných činností, prostredníctvom účinných kontrol a v prípade, že sa zistia nezrovnalosti, prostredníctvom vymáhania neoprávnene vyplatených súm a prípadne prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich administratívnych a finančných sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov, subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci programu Horizont 2020.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, audity Komisie sa môžu vykonávať až do dvoch rokov od platby zostatku splatných súm.
3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom).č. 883/2013 (22) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (23) s cieľom zistiť, či v súvislosti s dohodou, rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanými v rámci programu Horizont 2020 došlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému nezákonnému konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, obsahujú ustanovenia, ktorými sa Komisia, Dvor audítorov a OLAF výslovne splnomocňujú na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v súlade s ich príslušnými právomocami.
KAPITOLA IV
Monitorovanie a hodnotenie
Článok 31
Monitorovanie
1. Komisia každoročne monitoruje vykonávanie programu Horizont 2020, jeho osobitného programu a činností EIT. Toto monitorovanie, ktoré sa zakladá na kvantitatívnych a podľa potreby kvalitatívnych dôkazoch, zahŕňa informácie o prierezových témach, ako sú sociálne a ekonomické vedy a humanitné vedy, udržateľnosť a zmena klímy vrátane informácií o výške výdavkov súvisiacich s klímou, účasť MSP, účasť súkromného sektora, rodová rovnosť, rozšírenie účasti a pokrok meraný podľa ukazovateľov výkonnosti. Monitorovanie zahŕňa aj informácie o rozsahu financovania verejno-súkromných partnerstiev a partnerstiev v rámci verejného sektora vrátane iniciatív pre spoločnú tvorbu programov. Monitorovanie financovania verejno-súkromných partnerstiev sa v prípade potreby vykonáva po úzkej porade s ich účastníkmi.
2. Komisia podáva správy o výsledkoch tohto monitorovania a verejne ich sprístupňuje.
Článok 32
Hodnotenie
1. Hodnotenia sa vykonávajú v dostatočnom časovom predstihu, aby poskytli informácie pre proces rozhodovania.
2. Do 31. decembra 2017 preskúma Komisia s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu činnosť EIT, pričom zohľadní hodnotenie ustanovené v článku 16 nariadenia (ES) č. 294/2008. Výzva na predkladanie návrhov v rámci výberu ZIS v roku 2018 sa začne pod podmienkou pozitívneho výsledku tohto prieskumu. V rámci prieskumu sa posudzuje pokrok, ktorý EIT dosiahol na základe všetkých týchto kritérií:
a)
úroveň spotreby a efektívnosť využitia pridelenia finančných prostriedkov podľa článku 6 ods. 3 tohto nariadenia s rozlíšením medzi sumou finančných prostriedkov použitých na rozvoj prvej vlny ZIS a vplyvom počiatočného kapitálu na nasledujúce vlny a schopnosť EIT prilákať finančné prostriedky od partnerov v ZIS, a najmä zo súkromného sektora, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 294/2008;
b)
príspevok EIT a ZIS k priorite „Spoločenské výzvy“ a osobitnému cieľu „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a výkonnosť zhodnotená na základe ukazovateľov vymedzených v prílohe I;
c)
príspevok EIT a ZIS k začleneniu vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie;
d)
schopnosť ZIS začleniť príslušných nových partnerov v prípade, ak môžu poskytnúť pridanú hodnotu.
3. Do 31. decembra 2017 a s prihliadnutím na hodnotenie ex post siedmeho rámcového programu, ktoré sa má ukončiť do 31. decembra 2015, a na preskúmanie činnosti EIT vykoná Komisia s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu priebežné hodnotenie programu Horizont 2020, jeho osobitného programu vrátane Európskej rady pre výskum (ERC) a činností EIT.
Priebežným hodnotením sa posudzuje pokrok dosiahnutý v rôznych častiach programu Horizont 2020, a to na základe všetkých týchto kritérií:
a)
splnenie (na úrovni výsledkov a pokroku smerom k dosiahnutiu vplyvu podľa možnosti na základe ukazovateľov uvedených v prílohe II osobitného programu) cieľov programu Horizont 2020 a pretrvávajúci význam všetkých súvisiacich opatrení;
b)
účinnosť a využívanie zdrojov s osobitným dôrazom na prierezové otázky a iné prvky uvedené v článku 14 ods. 1 a
c)
pridaná hodnota Únie.
Ako súčasť priebežného hodnotenia sú existujúce i nové verejno-súkromné partnerstvá, vrátane JTI, predmetom hĺbkového posúdenia, ktoré okrem iného zahŕňa analýzu ich otvorenosti, transparentnosti a účinnosti. V tomto posúdení sa zohľadňuje hodnotenie EIT uvedené v článku 16 nariadenia (ES) č. 294/2008 s cieľom umožniť posúdenie na základe spoločných zásad.
Ako súčasť priebežného hodnotenia je urýchlenie procesu inovácie predmetom hĺbkového posúdenia, ktoré zahŕňa okrem iného posúdenie príspevku k inovácii, účasti priemyslu, účasti nových žiadateľov, operačnej efektívnosti a financovania a pákového účinku súkromných investícií. O ďalšom vykonávaní urýchlenia procesu inovácie sa rozhoduje na základe výsledkov hodnotenia a v závislosti od nich sa môže upraviť alebo rozšíriť.
V priebežnom hodnotení sa zohľadňujú aspekty týkajúce sa šírenia a využívania výsledkov výskumu.
V priebežnom hodnotení sa tiež zohľadňuje priestor pre ďalšie zjednodušenie a aspekty týkajúce sa prístupu k príležitostiam financovania pre účastníkov vo všetkých regiónoch a pre súkromný sektor, najmä MSP, ako aj priestor na podporu rodovej vyváženosti. Okrem toho sa v ňom zohľadní príspevok opatrení k cieľom stratégie Európa 2020, výsledky týkajúce sa dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení a miera synergie a prepojenia s inými programy financovania Únie vrátane európskych štrukturálnych a investičných (ESI) fondov.
Ako súčasť priebežného hodnotenia sa dôkladne posúdi model financovania programu Horizont 2020, a to na základe týchto ukazovateľov:
-
účasť účastníkov, ktorí disponujú najmodernejšou výskumnou infraštruktúrou alebo ktorí v minulosti využívali v rámci siedmeho rámcového programu systém úplných nákladov;
-
zjednodušenie pre účastníkov, ktorí disponujú najmodernejšou výskumnou infraštruktúrou alebo ktorí v minulosti využívali v rámci siedmeho rámcového programu systém úplných nákladov;
-
akceptovanie zvyčajných účtovných postupov príjemcov;
-
rozsah používania ďalších odmien pre zamestnancov ako sa uvádzajú v článku 27 nariadenia (EÚ) č. 1290/2013.
V priebežnom hodnotení sa podľa potreby zohľadňujú aj informácie o koordinácii s činnosťami členských štátov v oblasti výskumu a inovácie, a to aj v oblastiach, v ktorých existujú iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov.
4. Komisia do 31. decembra 2023 vykoná s pomocou nezávislých expertov vybraných na základe transparentného postupu hodnotenie ex post programu Horizont 2020, jeho osobitného programu a činností EIT. Toto hodnotenie sa bude vzťahovať na odôvodnenie, vykonávanie a dosiahnuté výsledky, ako aj na dlhodobejšie vplyvy a udržateľnosť opatrení, s cieľom poskytnúť informácie pre rozhodnutie o možnom obnovení, úprave alebo pozastavení následného opatrenia. V hodnotení sa zohľadňujú aj aspekty týkajúce sa šírenia a využívania výsledkov výskumu.
5. Minimálny základ pre posúdenie rozsahu splnenia cieľov programu Horizont 2020 poskytnú ukazovatele výkonnosti na posúdenie pokroku pri plnení všeobecného cieľa a pre EIT stanovené v úvode prílohy I a pre osobitné ciele stanovené v osobitnom programe, vrátane príslušných referenčných hodnôt.
6. V prípade potreby a dostupnosti poskytnú členské štáty Komisii údaje a informácie potrebné na to, aby sa dotknuté opatrenia mohli monitorovať a hodnotiť.
7. Komisia oznámi závery hodnotení uvedených v tomto článku spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
HLAVA III
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 33
Zrušenie a prechodné ustanovenia
1. Rozhodnutie č. 1982/2006/ES sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.
2. Bez ohľadu na odsek 1 sa na opatrenia začaté podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES a s nimi súvisiace finančné záväzky uvedené rozhodnutie vzťahuje aj naďalej až do ich ukončenia.
3. Finančné krytie uvedené v článku 6 tohto nariadenia môžu zahŕňať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu od opatrení prijatých podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES k programu Horizont 2020.
Článok 34
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu 11. decembra 2013


Input:
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1042/2013,
7. oktoober 2013,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 teenuste osutamise koha osas
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 397,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiviga 2006/112/EÜ on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2015 tuleb kõiki mittemaksukohustuslasele osutatud telekommunikatsiooniteenuseid, raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid maksustada selles liikmesriigis, kus klient asub, kus on tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, olenemata sellest, kus kõnealuseid teenuseid osutav maksukohustuslane asub. Enamikku muid mittemaksukohustuslasele osutatud teenuseid maksustatakse edasi selles liikmesriigis, kus teenuse osutaja asub.
(2)
Selleks et määrata kindlaks, milliseid teenuseid tuleb maksustada kliendi liikmesriigis, on oluline määratleda telekommunikatsiooniteenuste, raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste ja elektrooniliselt osutatavate teenuste mõiste. Eelkõige tuleks selgitada raadio- ja televisiooniringhäälinguteenuste (edaspidi „ringhäälinguteenused”) mõistet, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL (2) sätestatud mõistetest.
(3)
Selguse huvides on nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 282/2011 (3) loetletud elektrooniliselt osutatavate teenustena käsitatavad tehingud, ilma et see loetelu oleks ammendav. Loetelu tuleks ajakohastada ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste kohta tuleks koostada samasugused loetelud.
(4)
Käibemaksustamise eesmärgil on vaja täpsustada, kes on teenuseosutaja, kui elektrooniliselt osutatavaid teenuseid või interneti kaudu pakutavaid telefoniteenuseid osutatakse kliendile telekommunikatsioonivõrkude või liidese või portaali kaudu.
(5)
Veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise kohta reguleerivate eeskirjade ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja täpsustada, millises kohas asuvaks mittemaksukohustuslasest juriidilist isikut loetakse.
(6)
Selleks et määrata kindlaks telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamisel käibemaksu tasumise eest vastutav isik ning võttes arvesse, et maksustamise koht on nii maksukohustuslasest kui ka mittemaksukohustuslasest kliendi puhul sama, peaks teenuse osutaja saama kliendi staatuse kindlaks teha ainult selle põhjal, kas klient esitab talle oma individuaalse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri. Seda staatust peaks üldeeskirjade põhjal olema võimalik muuta, kui klient sellest hiljem teada annab. Kui sellist teadaannet ei ole saadud, peaks käibemaksu tasumise eest vastutavaks isikuks jääma teenuse osutaja.
(7)
Kui mittemaksukohustuslane asub rohkem kui ühes riigis või tema alaline elu- või asukoht on ühes riigis, kuid peamine elukoht mujal, tuleb eelistada kohta, kus oleks kõige paremini tagatud, et maksustamine toimub teenuste tegeliku kasutamise kohas. Selleks et vältida liikmesriikidevahelisi kohtualluvusega seotud konflikte, tuleks tegelik teenuste kasutamise koht täpsustada.
(8)
Tuleks koostada eeskirjad, kus selgitatakse, kuidas maksustada sellisele mittemaksukohustuslasele osutatavaid veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid, kelle asukohta või alalist või peamist elukohta on praktiliselt võimatu või kindlasti võimatu kindlaks määrata. On asjakohane, et need eeskirjad põhinevad eeldustel.
(9)
Kui teave kliendi tegeliku asukoha, alalise asu- või elukoha või peamise elukoha kindlakstegemiseks on kättesaadav, on vaja näha ette, et kõnealused eeldused oleksid ümberlükatavad.
(10)
Teatud juhtudel, kui tegemist on teenusega, mis on juhuslikku laadi, hõlmab tavaliselt väikeseid rahasummasid ja eeldab kliendi füüsilist kohalolekut, näiteks telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamine WiFi alas või internetikohvikus, või kui tavaliselt ei kaasne sellega maksekviitungeid või muid tõendeid osutatud teenuse kohta, näiteks taksofoni kasutamise puhul, tekitaks tõendi esitamine kliendi asukoha või alalise elu- või asukoha või peamise elukoha kohta või selle kontrollimine aga ebaproportsionaalse koormuse või võiks tekitada andmekaitseprobleeme.
(11)
Kuna mittemaksukohustuslasele osutatavate veovahendi rendile andmise ning telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ja elektrooniliselt osutatavate teenuste maksustamine sõltub sellest, kus klient asub, kus on tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, on vaja selgitada, milliseid tõendeid teenuse osutaja kliendi asukoha kindlakstegemiseks peaks hankima, juhul kui ei kehtestata konkreetseid eeldusi või kui kõnealused eeldused lükatakse ümber. Selleks tuleb koostada soovituslik mittetäielik tõendite loetelu.
(12)
Kinnisasjaga seotud teenuste osutamise ühetaolise käsitamise tagamiseks on vaja määratleda kinnisasja mõiste. Tuleks täpsustada, milline on see nõutav lähedane seos, mis muudab teenuse kinnisasjaga seotuks, ja samuti tuleks esitada mitteammendav loetelu tehingutest, mida saab pidada kinnisvaraga seotud teenusteks.
(13)
Samuti on vaja selgitada selliste teenuste osutamise maksustamist, mille käigus antakse kliendi käsutusse vahendid eesmärgiga teha tööd kinnisasjal.
(14)
Praktilistel eesmärkidel tuleks selgitada, et telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid ning elektrooniliselt osutatavaid teenuseid, mida maksukohustuslane osutab oma nimel ja mis on seotud majutamistegevusega hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, tuleks teenuse osutamise koha määratlemise eesmärgil pidada osutatuks asjaomastes majutuskohtades.
(15)
Kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ tuleb sissepääsu võimaldamist kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- või muudele sellistele üritustele igal juhul maksustada ürituse tegeliku toimumise kohas. Tuleks selgelt sätestada, et see kehtib ka juhul, kui selliste ürituste pileteid ei müü otse korraldaja, vaid neid levitatakse vahendajate kaudu.
(16)
Direktiivi 2006/112/EÜ alusel võib käibemaks muutuda sissenõutavaks enne kaupade tarnimist või teenuse osutamist, selle ajal või peatselt pärast seda. Telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning ja elektrooniliselt osutatavate teenuste korral, mida osutatakse ajal, mil minnakse üle uutele teenuse osutamise kohta käsitlevatele eeskirjadele, võivad teenuse osutamisega seotud asjaolud või liikmesriikidevahelised erinevused kohaldamisel viia topeltmaksustamise või maksustamata jätmiseni. Selle ärahoidmiseks ja ühetaolise kohaldamise tagamiseks liikmesriikides on vaja ette näha üleminekusätted.
(17)
Käesoleva määruse kohaldamisel võib olla asjakohane, et liikmesriigid võtavad vastu seadusandlikud meetmed, millega piiratakse teatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (4) sätestatud õigusi ja kohustusi, et kaitsta liikmesriigi või Euroopa Liidu olulisi majanduslikke või rahanduslikke huve, sealhulgas raha-, eelarve- ja maksuküsimustes, kui sellised meetmed on vajalikud ja proportsionaalsed, pidades silmas maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise ohtu liikmesriikides ning vajadust tagada nõuetekohane käibemaksu kogumine käesoleva määruse alusel.
(18)
Kasutusele tuleks võtta kinnisasja mõiste, et tagada kinnisasjaga seotud teenuste ühetaoline maksustamine liikmesriikides. Nimetatud mõiste kasutusele võtmisel võib olla oluline mõju liikmesriikide õigusaktidele ja halduse tavale. Ilma et see piiraks liikmesriikides juba kehtivate õigusaktide ja tavade kohaldamist ning selleks, et tagada sujuv üleminek, tuleks need muudatused teha hiljem.
(19)
Seetõttu tuleks rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 muudetakse järgmiselt.
1)
IV peatükki muudetakse järgmiselt:
a)
lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 6a
1. Telekommunikatsiooniteenused direktiivi 2006/112/EÜ artikli 24 lõike 2 tähenduses hõlmavad eelkõige järgmist:
a)
laua- ja mobiiltelefoniteenused hääle, andmete ja videote ülekandmiseks, sh videokomponendiga telefoniteenused (videofoniteenused);
b)
interneti kaudu osutatavad telefoniteenused, sh IP-kõne;
c)
kõnepost, kõne ootele panek, kõne edasisuunamine, helistaja kindlakstegemine, konverentskõne ja muud kõnehaldusteenused;
d)
kaugotsinguteenused;
e)
audiotekstiteenused;
f)
faksi-, telegraafi- ja teleksiteenused;
g)
internetiühendus, sh veebiühendus;
h)
eravõrguühendused, mille kaudu pakutakse ainult kliendile ette nähtud telekommunikatsiooniühendust.
2. Telekommunikatsiooniteenused direktiivi 2006/112/EÜ artikli 24 lõike 2 tähenduses ei hõlma järgmist:
a)
elektrooniliselt osutatavad teenused;
b)
raadio- ja televisiooniringhäälinguteenused (edaspidi „ringhäälinguteenused”).
Artikkel 6b
1. Ringhäälinguteenused hõlmavad audio- ja audiovisuaalteoseid sisaldavaid teenuseid, nagu raadio- ja telesaated, mida edastatakse üldsusele saatekava alusel kommunikatsioonivõrkude kaudu meediateenuse esitaja poolt ja tema toimetusvastutuse all samaaegseks kuulamiseks või vaatamiseks.
2. Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmist:
a)
raadio- või televisioonivõrgu kaudu edastatavad või taasedastatavad raadio- või televisioonisaated;
b)
interneti või muu sellise elektroonilise võrgu kaudu levitatavad raadio- või telesaated (IP-striiming), kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse.
3. Lõige 1 ei hõlma järgmist:
a)
telekommunikatsiooniteenused;
b)
elektrooniliselt osutatavad teenused;
c)
teabe esitamine konkreetsete tellitavate saadete kohta;
d)
ringhäälingu- ja edastamisõiguste ülekandmine;
e)
saate vastuvõtmisel kasutatavate tehniliste vahendite või rajatiste rentimine;
f)
interneti või mõne samalaadse elektroonilise võrgu kaudu levitatavad raadio- või telesaated (IP-striiming), välja arvatud juhul, kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse.”
b)
Artikli 7 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:
i)
sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
„3. Lõige 1 ei hõlma järgmist:”;
ii)
punkt a asendatakse järgmisega:
„a)
ringhäälinguteenused”;
iii)
punktid q, r ja s jäetakse välja;
iv)
lisatakse järgmised punktid:
„t)
elektrooniliselt broneeritud kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- ja muude selliste ürituste piletid;
u)
elektrooniliselt broneeritud majutus-, autorendi-, restoraniteenused, reisijateveo- või muud sellised teenused.”
c)
lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 9a
1. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 28 kohaldamisel, kui elektroonilisi teenuseid osutatakse telekommunikatsioonivõrgu, mõne liidese või portaali, nt rakenduste veebipoe kaudu, käsitatakse teenuste osutamises osalevat maksukohustuslast oma nime all, kuid nimetatud teenuse osutaja eest tegutsevana, välja arvatud juhul, kui see maksukohustuslane on sõnaselgelt märkinud, et viimane on teenuse osutaja, ning see kajastub osalistevahelistes lepingulistes kokkulepetes.
Selleks et käsitada elektrooniliselt osutatava teenuse osutajat maksukohustuslase poolt sõnaselgelt märgitud nimetatud teenuse osutajana, peavad olema täidetud järgmised tingimused:
a)
arvel, mille elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamises osalev maksukohustuslane on väljastanud või kättesaadavaks teinud, peavad olema mainitud nimetatud teenused ja nende osutaja;
b)
kliendile väljastatud või kättesaadavaks tehtud saatelehel või kviitungil peavad olema mainitud elektrooniliselt osutatavad teenused ja nende osutaja.
Käesoleva lõike tähenduses ei ole maksukohustuslasel, kes elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise puhul kiidab heaks käibemaksu sissenõudmise kliendilt või kiidab heaks teenuste osutamise või kehtestab teenuse osutamise üldtingimused, lubatud sõnaselgelt märkida, et nende teenuste osutaja on teine isik.
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui interneti kaudu osutatavaid telefoniteenuseid, sealhulgas IP-kõne, osutatakse telekommunikatsioonivõrgu, liidese või portaali, näiteks rakenduste veebipoe kaudu ja samadel tingimustel, mis on esitatud nimetatud lõikes.
3. Käesolevat artiklit ei kohaldata maksukohustuslase suhtes, kes üksnes töötleb makseid, mis on tasutud elektrooniliselt osutatavate teenuste või interneti kaudu osutatavate telefoniteenuste, sealhulgas IP-kõne eest, ja ei osale nende elektrooniliselt osutatavate teenuste või telefoniteenuste osutamises.”
2)
V peatükki muudetakse järgmiselt:
a)
1. jakku lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 13a
Mittemaksukohustuslasest juriidilise isiku asukoht, nagu on viidatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimeses lõigus ning artiklites 58 ja 59, on:
a)
juhatuse asukoht või
b)
mis tahes muu sellise tegevuskoha asukoht, mida iseloomustab inim- ja tehniliste ressursside poolest piisavalt püsiv ja sobiv struktuur, mis võimaldab sellel tegevuskohal saada ja seal kasutada sellele tegevuskohale vajalikke teenuseid.
Artikkel 13b
Kinnisasjana käsitatakse direktiivi 2006/112/EÜ kohaldamisel järgmist:
a)
nii maapinnal kui ka maapinna all asuv mis tahes piiritletud maatükk, mille suhtes saab kehtestada omandiõiguse ja valdusõiguse;
b)
üleval- või allpool merepinda maaga püsivalt ühendatud mis tahes hoone või rajatis, mida ei saa hõlpsasti lammutada või liigutada;
c)
hoone või rajatise mis tahes lahutamatu osa, mis on hoonesse või rajatisse paigaldatud ja ilma milleta hoone või rajatis ei ole täielik, näiteks uksed, aknad, katused, trepid ja liftid;
d)
mis tahes osa, seade või masin, mis paigaldatakse hoonesse või rajatisse püsivalt ja mida ei saa ilma hoonet või rajatist lõhkumata või muutmata liigutada.”;
b)
artikli 18 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
„Olenemata vastupidisest teabest võib telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatavate teenuste osutaja käsitada ühenduses asuvat klienti mittemaksukohustuslasena seni, kuni kõnealune klient ei ole teenuse osutajale teatanud oma individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit.”;
c)
artikkel 24 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 24
Kui direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 esimese lõiguga või artiklitega 58 ja 59 hõlmatud teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslasele, kes asub rohkem kui ühes riigis või kelle alaline elu- või asukoht on ühes ja peamine elukoht teises riigis, peetakse prioriteetseks järgmist:
a)
mittemaksukohustuslasest juriidilise isiku puhul käesoleva määruse artikli 13a punktis a osutatud asukoht, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et teenust kasutatakse nimetatud artikli punktis b osutatud tegevuskohas;
b)
füüsilise isiku puhul peamine elukoht, välja arvatud juhul, kui on tõendeid, et teenust kasutatakse kõnealuse isiku alalises elukohas.”;
d)
4. jagu muudetakse järgmiselt:
i)
lisatakse järgmised alajaod:
„3.a alajagu
Eeldused kliendi asukoha suhtes
Artikkel 24a
1. Direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 44, 58 ja 59a kohaldamisel, kui telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste või elektrooniliselt osutatavate teenuste osutaja osutab neid teenuseid sellises kohas nagu taksofon, telefonikabiin, WiFi ala, internetikohvik, restoran või hotelli vastuvõtuala, kus nimetatud teenuse osutaja poolt teenuse osutamiseks on vaja teenuse saaja füüsilist kohalolekut nimetatud kohas, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kõnealuses kohas ja teenust kasutatakse ja tarbitakse ka tegelikult seal.
2. Kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koht asub direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 37 ja 57 kohaselt ühenduses reisijaid vedava laeva või lennuki pardal või rongis, on asukohariik reisijateveo lähteriik.
Artikkel 24b
Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 58 kohaldamisel, kui mittemaksukohustuslasele osutatakse telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuseid või elektrooniliselt osutatavaid teenuseid:
a)
tema lauatelefoniühenduse kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on tavatelefoni paigaldamise kohas;
b)
mobiilsidevõrgu kaudu, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kõnealuste teenuste saamiseks kasutatud SIM-kaardi mobiiltelefoni suunakoodiga identifitseeritud riigis;
c)
mille kasutamiseks on vaja kasutada dekoodrit või muud sellist seadet või vaatamiskaarti ning mille puhul ei kasutata tema lauatelefoniühendust, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on kohas, kus dekooder või muu selline seade asub, või kui see koht ei ole teada, siis kohas, kuhu vaatamiskaart kasutamiseks saadetakse;
d)
muudes kui artiklis 24a ja käesoleva artikli punktides a, b ja c nimetatud olukordades, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena määratlenud, kasutades käesoleva määruse artiklis 24f loetletud kahte eraldi tõendit, mis ei ole vasturääkivad.
Artikkel 24c
Kui mittemaksukohustuslasele osutatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõike 2 kohaldamisel veovahendi rendile andmise (välja arvatud lühiajalise rendile andmise) teenuseid, eeldatakse, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on koht, mille teenuse osutaja on sellena määratlenud, kasutades käesoleva määruse artiklis 24e loetletud kahte eraldi tõendit, mis ei ole vasturääkivad.
3.b alajagu
Eelduste ümberlükkamine
Artikkel 24d
1. Kui teenuse osutaja osutab direktiivi 2006/112/EÜ artikli 58 kohaselt teenust, võib ta käesoleva määruse artiklis 24a või artikli 24b punktides a, b või c sätestatud eelduse ümber lükata kolme tõendi alusel, mis ei ole vasturääkivad ja mis tõendavad, et kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on mujal.
2. Maksuasutus võib artikli 24a, 24b või 24c alusel esitatud eelduse ümber lükata, kui on tõendeid, et teenuse osutaja puhul esineb väär- või kuritarvitusi.
3.c alajagu
Tõendid kliendi asukoha kindlakstegemiseks ja eelduste ümberlükkamiseks
Artikkel 24e
Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõikes 2 sätestatud eeskirjade kohaldamisel ja käesoleva määruse artiklis 24c sätestatud nõuete täitmisel käsitatakse tõenditena eelkõige järgmisi andmeid:
a)
kliendi arveaadress;
b)
pangaandmed, näiteks makse tegemiseks kasutatud pangakonto asukoht või selles pangas olev kliendi arveaadress;
c)
kliendi renditud veovahendi registreerimisandmed, kui selle veovahendi registreerimist kasutamiskohas nõutakse, või muu selline teave;
d)
muu ärilisest seisukohast oluline teave.
Artikkel 24f
Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 58 sätestatud eeskirjade kohaldamisel ja käesoleva määruse artikli 24b punktis d või artikli 24d lõikes 1 sätestatud nõuete täitmisel käsitatakse tõenditena eelkõige järgmisi andmeid:
a)
kliendi arveaadress;
b)
kliendi kasutatava seadme IP-aadress või geograafilise asukoha kindlaksmääramise mis tahes meetod;
c)
pangaandmed, näiteks makse tegemiseks kasutatud pangakonto asukoht ja selles pangas olev kliendi arveaadress;
d)
rahvusvahelise mobiiliabonendi identifitseerimiskoodi (IMSI) riigi mobiiltelefoni suunakood (MCC), mis on salvestatud kliendi kasutataval abonendi identsusmooduli kaardil (SIM-kaart);
e)
kliendi lauatelefoniühenduse asukoht, mille kaudu talle teenust osutatakse;
f)
muu ärilisest seisukohast oluline teave.”;
ii)
lisatakse järgmine alajagu:
„6.a alajagu
Kinnisasjaga seotud teenuste osutamine
Artikkel 31a
1. Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 47 osutatud, kinnisasjaga seotud teenused hõlmavad ainult selliseid teenuseid, millel on piisavalt otsene seos kõnealuse kinnisasjaga. Teenustel on piisavalt otsene seos kinnisasjaga järgmistel juhtudel:
a)
kui nad on kinnisasjast tuletatud ja see kinnisasi moodustab teenuse koostisosa ning on osutatavate teenuste jaoks keskne ja oluline (nt kalapüügilubade andmine);
b)
kui teenuseid osutatakse seoses kinnisasjaga ja need põhjustavad kinnisasja õigusliku või füüsilise seisundi muutmist.
2. Lõige 1 hõlmab eelkõige järgmist:
a)
selliste hoone või hoone osade projektide koostamine, mis on ette nähtud mingi kindla ehituskrundi jaoks, hoolimata sellest, kas hoone on püstitatud või mitte;
b)
ehitusjärelevalve- või turvateenused;
c)
hoone ehitamine maatükile, samuti hoones või hoone osas tehtud ehitus- ja lammutustööd;
d)
selliste püsistruktuuride nagu gaasi-, vee-, kanalisatsiooni- jms torustike ehitamine maatükile, samuti nende püsistruktuuride ehitus- ja lammutustööd;
e)
maatükil tehtud tööd, sh põllumajandusteenused, nagu maaharimine, külvamine, niisutamine ja väetamine;
f)
kinnisasja seisundi ja sellega seotud riskide väljaselgitamine ning hindamine;
g)
kinnisasja hindamine, sh ka siis, kui see teenus on vajalik kindlustuse jaoks, selleks et määrata kindlaks kinnisasja tagatisväärtus või et hinnata vaidlusjuhtumite korral riske ja kahjustusi;
h)
muu kui lõike 3 punktis c nimetatud kinnisasja rendile või üürile andmine, sh kauba ladustamine kinnisasjal, millest on eraldatud konkreetne osa ainult kliendile kasutamiseks;
i)
majutamine hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades, sh osaajalise kasutamise õiguste muutmisest johtuv õigus viibida konkreetses kohas jms;
j)
muude kinnisasja või selle osaga seotud õiguste kui punktides h ja i nimetatud õiguste loovutamine ja üleandmine, sh luba kasutada kinnisasja osa, nt kalapüügi- ja jahilubade andmine või juurdepääs lennujaama ootesaalidesse, või sellise infrastruktuuri kasutamine, mille suhtes kohaldatakse teemaksu, nt sild või tunnel;
k)
hoone või hoone osa hooldus, renoveerimine ja remont, sh puhastus-, plaatimis-, parkettimis- ja tapeetimistööd;
l)
püsistruktuuride, nt gaasi-, vee-, kanalisatsiooni- jms torustike hooldus, renoveerimine ja remont;
m)
selliste masinate või seadmete paigaldamine või kokkupanemine, mida saab pärast paigaldamist või kokkupanekut käsitada kinnisasjana;
n)
masinate või seadmete hooldus ja remont, kontrollimine ja järelevalve, kui kõnealuseid masinaid või seadmeid saab käsitada kinnisasjana;
o)
varahaldus, mis seisneb äri-, tööstus- või eluasemekinnisvara käitamises kinnisasja omaniku poolt või tema nimel, v.a lõike 3 punktiga g hõlmatud kinnisvarainvesteeringute portfelli valitsemine;
p)
kinnisasja müügi, rendile või üürile andmise, samuti teatavate kinnisasjaõiguste või kinnisajaga (olenemata sellest, kas seda käsitatakse materiaalse varana) seotud asjaõiguste kehtestamise või üleandmise korral osutatud vahendusteenused, välja arvatud lõike 3 punktiga d hõlmatud vahendusteenused;
q)
õigusteenused, mis on seotud kinnisasja üleandmise või kinnisasja omandiõiguse üleandmisega, teatavaid kinnisasjaõigusi või kinnisasja (olenemata sellest, kas seda käsitatakse materiaalse varana) puudutavate asjaõiguste kehtestamise või üleandmisega, nt notaritöö, või kinnisvara müügi- või ostulepingu koostamisega, isegi juhul, kui vara õigusliku seisundi muutumist põhjustavat tehingut ei toimu.
3. Lõige 1 ei hõlma järgmist:
a)
selliste hoone või hoone osade projektide koostamine, mis ei ole ette nähtud mingi kindla ehituskrundi jaoks;
b)
kauba ladustamine kinnisasjal, kui konkreetset osa kinnisasjast ei ole eraldatud ainult kliendile kasutamiseks;
c)
reklaamiteenused, isegi kui see hõlmab kinnisasja kasutamist;
d)
vahendustegevus hotellis või samasuguse ülesandega kohtades, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades majutuse pakkumisel, kui vahendaja tegutseb teise isiku nimel ja eest;
e)
messi- või näitusekoha pakkumine koos muude seotud teenustega, mis võimaldab eksponendil oma kaupa välja panna, nt koha kujundamine, näitusekauba transport ja ladustamine, masinate kasutada andmine, elektrijuhtmete paigaldus, kindlustus ja reklaam;
f)
selliste masinate või seadmete paigaldamine või kokkupanemine, hooldus ja remont ning kontrollimine ja järelevalve, mis ei moodusta ega hakka moodustama kinnisasja osa;
g)
kinnisvarainvesteeringute portfelli valitsemine;
h)
lepingutega seotud õigusteenused, v.a lõike 2 punktiga q hõlmatud teenused, sh seoses kinnisasja üleandmislepingu tingimuste või sellise lepingu jõustamise või sellise lepingu olemasolu tõendamisega osutatud nõuandeteenused, kui need teenused ei ole konkreetselt seotud kinnisasja omandiõiguse ülekandmisega.
Artikkel 31b
Kui vahendid antakse kliendi käsutusse eesmärgiga teha tööd kinnisasjal, on see tehing kinnisasjaga seotud teenuse osutamine ainult siis, kui tööde täideviimise eest vastutab teenuse osutaja.
Kui teenuse osutaja varustab kliendi vahendite ja tööde tegemiseks piisava personaliga, eeldatakse, et ta on vastutav tööde täideviimise eest. Eelduse, et tööde täideviimise eest vastutab teenuse osutaja, võib ümber lükata mis tahes asjakohase fakti või õigusnormi alusel.
Artikkel 31c
Oma nime all tegutseva maksukohustuslase poolt koos hotellisektoris või samasuguse ülesandega sektorites, nt puhkelaagrites või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikades, majutamisega pakutavate telekommunikatsiooni- ja ringhäälinguteenuste ning elektrooniliselt osutatavate teenuste osutamise koha kindlakstegemiseks käsitatakse, et sellised teenused on osutatud nendes kohtades.”;
iii)
7. alajakku lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 33a
Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutus- või muudele sellistele üritustele juurdepääsu tagavate piletite levitamine korraldaja eest, kuid oma nime all tegutseva vahendaja või mõne muu oma nimel tegutseva maksukohustuslase kui korraldaja poolt on hõlmatud direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 53 ja artikli 54 lõikega 1.”
3)
I lisa punkti 4 lisatakse järgmised alapunktid:
„f)
raadio- või televisioonivõrgu, interneti või mõne muu sellise elektroonilise võrgu kaudu levitatavate raadio- või telesaadete vastuvõtmine kuulamiseks või vaatamiseks kasutaja valitud ajal ja kasutaja isikliku taotluse alusel meediateenuse osutaja pakutud saatevalikust, nt tellitavad tele- või videosaated;
g)
interneti või mõne samalaadse elektroonilise võrgu kaudu levitatavate raadio- või telesaadete vastuvõtmine (IP-striiming), välja arvatud juhul, kui neid nende edastamise või taasedastamise ajal raadio- või televisioonivõrgus samaaegselt üle kantakse;
h)
kommunikatsioonivõrkude kaudu selliste audio- ja audiovisuaalteoste tarnimine, mida meediateenuse osutaja ei paku ja mis ei kuulu tema toimetusvastutuse alla;
i)
meediateenuse osutaja audio- ja audiovisuaalväljundi edasitarnimine kommunikatsioonivõrkude kaudu kellegi teise kui meediateenuse osutaja poolt.”
Artikkel 2
Ühenduses asuva teenuse osutaja poolt seal asuvale, alalist elu- või asukohta omavale või peamist elukohta omavale mittemaksukohustuslasele osutatavate telekommunikatsiooni-, raadio- ja teleringhäälinguteenuste või elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes kohaldatakse järgmist:
a)
enne 1. jaanuari 2015 tekkinud maksustatava teokoosseisu puhul on teenuse osutamise kohaks koht, kus teenuse osutaja asub, nagu on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 45, sõltumata sellest, millal nimetatud teenuste osutamine või pidev osutamine on lõpule viidud;
b)
enne 1. jaanuari 2015 tekkinud maksustatava teokoosseisu puhul on teenuse osutamise kohaks koht, kus on kliendi asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht, sõltumata sellest, millal nimetatud teenuste osutamine või pidev osutamine algas;
c)
kui maksustatav teokoosseis tekkis enne 1. jaanuari 2015 liikmesriigis, kus teenuse osutaja asub, ei nõuta sama maksustatava teokoosseisu suhtes maksu sisse kliendi liikmesriigis 1. jaanuaril 2015 või pärast seda kuupäeva.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 artikleid 13b, 31a ja 31b, nii nagu need on lisatud käesoleva määrusega, kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2017.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Luxembourg, 7. oktoober 2013


Input:
A BIZOTTSÁG 1033/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. október 26.)
egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cabrito do Alentejo [OFJ])
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
mivel:
(1)
Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Cabrito do Alentejo” elnevezés bejegyzésére.
(2)
A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. október 26-án.