Input:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/95/EU IRÁNYELVE
(2014. október 22.)
a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az „Egységes piaci intézkedéscsomag - Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez - »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-án elfogadott közleményében a Bizottság megállapította, hogy szükség van a vállalkozások által szolgáltatott szociális és környezetvédelmi információk átláthatóságának egyenlően magas szintre való emelésére valamennyi tagállamban. Ez teljes mértékben összhangban áll a tagállamok azon lehetőségével, hogy szükség szerint megköveteljék a vállalkozások nem pénzügyi információinak nagyobb átláthatóságát, ami jellegénél fogva folyamatos erőfeszítéseket feltételez.
(2)
A szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének az e területre vonatkozó jogalkotási javaslat előterjesztése révén történő fejlesztésének szükségességét megerősítette „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult stratégia (2011-2014)” című, 2011. október 25-én elfogadott bizottsági közlemény.
(3)
Az Európai Parlament a 2013. február 6-i„Vállalati társadalmi felelősségvállalás: elszámoltatható, átlátható és felelősségteljes üzleti magatartás, valamint fenntartható növekedés”, illetve „Vállalati társadalmi felelősségvállalás: a társadalmi érdekek előmozdítása és a fenntartható és inkluzív fellendüléshez vezető út” című állásfoglalásában elismerte a fenntarthatóságra, például a szociális és környezetvédelmi információk vállalkozások általi közzétételének fontosságát a fenntarthatósági kockázatok beazonosítása, továbbá a befektetői és fogyasztói bizalom növelése szempontjából. A nem pénzügyi információk közzététele a hosszú távú profitabilitásnak a társadalmi igazságossággal és a környezetvédelemmel való összekapcsolása révén valóban létfontosságú a fenntartható globális gazdaság felé való elmozdulás érdekében. Ebben az összefüggésben a nem pénzügyi információk közzététele segíti a vállalkozások teljesítményének és társadalomra gyakorolt hatásának mérését, nyomon követését és irányítását. Ennek megfelelően az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a nem pénzügyi információk vállalkozások általi közzétételére vonatkozóan, nagy mozgásteret biztosítva a vállalati társadalmi felelősségvállalás többdimenziós jellegének és a vállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalási politikái sokszínűségének figyelembevétele érdekében, amelyhez megfelelő mértékű összehasonlíthatóság társul a befektetők és más érdekelt felek igényeinek való megfelelés és annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyen hozzáférhessenek a vállalkozások társadalomra gyakorolt hatására vonatkozó információkhoz.
(4)
A vállalkozások, részvényesek és egyéb érdekelt felek érdekében egyformán jelentőséggel bír a bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozó nem pénzügyi információk közzétételével kapcsolatos nemzeti rendelkezések összehangolása. Az összehangolásra azért van szükség e területeken, mert az említett vállalkozások többsége több tagállamban működik.
(5)
Szintén szükség van bizonyos jogszabályi minimumkövetelmények felállítására az uniós vállalkozások által a nyilvánosság és a hatóságok számára rendelkezésre bocsátandó információk köre tekintetében. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak valós és átfogó képet kell adniuk politikáikról, eredményeikről és kockázataikról.
(6)
Az Unióban közzétett nem pénzügyi információk következetességének és összehasonlíthatóságának javítása érdekében bizonyos nagyvállalkozásoknak legalább a környezetvédelmi, a szociális és a foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást kell készíteniük. E beszámolónak, amelyet az érintett vállalkozás vezetése beszámolójában kell közzétenni, tartalmaznia kell a politikák leírását, az eredményeket és az ezekkel kapcsolatos kockázatokat. A nem pénzügyi kimutatásnak a meglévő vagy potenciális hátrányos hatások azonosítása, megelőzése és enyhítése érdekében tartalmaznia kell továbbá a vállalkozás által alkalmazott átvilágítási folyamatokra vonatkozó információkat, többek között - indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel - az ellátási és alvállalkozói láncai tekintetében. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy mentesíthessék az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokat a nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben a vállalkozás ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, azonos tartalmú külön jelentést készít.
(7)
Amennyiben a vállalkozások kötelesek nem pénzügyi kimutatást készíteni, a kimutatásnak a környezetvédelmi kérdések vonatkozásában tartalmaznia kell a vállalkozások környezetre, és szükség szerint az egészségre és biztonságra kiható műveleteinek aktuális és előre látható hatásaival, a megújuló és/vagy a nem megújuló energiaforrások használatával, az üvegházhatásúgáz-kibocsátással, a vízhasználattal és a légszennyezéssel kapcsolatos részleteket. A szociális és foglalkoztatással kapcsolatos kérdések tekintetében a beszámolóban szolgáltatott információk kiterjedhetnek a vállalkozásnak a nemek közötti egyenlőség biztosítása érdekében tett intézkedéseire, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek végrehajtására, a munkakörülményekre, a szociális párbeszédre, a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogára, a szakszervezeti jogok tiszteletben tartására, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a helyi közösségekkel folytatott párbeszédre és/vagy az e közösségek védelmének és fejlődésének biztosítása érdekében tett intézkedésekre. Az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a korrupció elleni küzdelem és a megvesztegetés kérdése vonatkozásában a nem pénzügyi kimutatás az emberi jogi visszaélések megelőzéséről és/vagy a korrupció és a megvesztegetések elleni küzdelemben alkalmazott eszközökről tartalmazhat információkat.
(8)
Az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásoknak megfelelő információkkal kell szolgálniuk azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyek kiemelkednek a tekintetben, hogy nagy valószínűséggel súlyos következményekkel járnak majd, azokkal a kérdésekkel együtt, amelyek esetében a súlyos következmények már fennállnak. A következmények súlyosságát mértékük és komolyságuk alapján kell megítélni. A hátrányos hatások kockázata fakadhat a vállalkozás saját tevékenységeiből, vagy kapcsolódhat annak műveleteihez, és - indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel - termékeihez, szolgáltatásaihoz vagy üzleti kapcsolataihoz, többek között az ellátási és alvállalkozói láncaihoz. Ez nem vezethet a kis- és középvállalkozásokra háruló indokolatlan további adminisztratív terhekhez.
(9)
Ezen információk szolgáltatása során az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzeti keretekre, az uniós keretekre, például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS), vagy a nemzetközi keretekre, például az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Globális Megállapodásra, a „Védelem, tisztelet, jogorvoslat” elnevezésű ENSZ-keretet végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére irányadó ENSZ-elvekre, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által a multinacionális vállalatok részére kiadott iránymutatásokra, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 26000 szabványára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által kiadott, a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatra, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezésre (GRI) vagy más elismert nemzetközi keretre támaszkodhatnak.
(10)
A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre annak biztosítására, hogy a vállalkozások ezen irányelvvel összhangban közzétegyék a nem pénzügyi információkat. Ennek érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy hatékony nemzeti eljárások álljanak rendelkezésre a jelen irányelvben meghatározott kötelezettségek betartásának kikényszerítésére, és hogy ezen eljárásokat bármely olyan személynek és jogalanynak lehetősége legyen igénybe venni, akinek/amelynek a nemzeti jog rendelkezései szerint jogos érdeke fűződik az ezen irányelvben foglalt rendelkezések tiszteletben tartásának biztosításához.
(11)
Az ENSZ Rio +20 konferenciája „A jövő, amit akarunk” című zárónyilatkozatának 47. cikke elismeri a vállalati fenntarthatósággal kapcsolatos jelentéstétel fontosságát, és az érintett vállalkozásokat a fenntarthatósággal kapcsolatos információk jelentéstételi ciklusaikba történő integrálásának megfontolására ösztönzi. A 47. cikk arra is ösztönzi a vállalatokat, az érdekelt kormányokat és az érdekelt feleket, hogy az ENSZ rendszerének támogatásával szükség szerint fejlesszenek ki a legjobb gyakorlattal kapcsolatos modelleket, és mozdítsák elő a pénzügyi és nem pénzügyi információk integrálását szolgáló intézkedéseket, figyelembe véve a már létező keretekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatokat.
(12)
A befektetők nem pénzügyi információkhoz való hozzáférése egy lépés azon célkitűzés elérése felé az erőforrás-hatékony Európa megvalósítása ütemtervének keretében, amely arra irányul, hogy 2020-ra működjenek azok a piaci és szakpolitikai ösztönzők, amelyek díjazzák a hatékonyságot növelő befektetéseket.
(13)
Az Európai Tanács a 2011. március 24-i és 25-i következtetéseiben a szabályozási terheknek különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) tekintetében történő csökkentésére szólított fel mind uniós, mind nemzeti szinten, és intézkedéseket javasolt a termelékenység növelésére, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia pedig a kkv-k üzleti környezetének javítását és a kkv-k nemzetközivé válásának elősegítését célozza. Így a „gondolkozz először kicsiben” elvével összhangban az új közzétételi kötelezettségeket csak bizonyos nagyvállalkozásokra és vállalatcsoportokra kell alkalmazni.
(14)
Ezeknek a nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó kötelezettségeknek a hatályát a munkavállalók átlagos létszámára, a mérlegfőösszegre és a nettó árbevételre tekintettel kell meghatározni. A kkv-kat mentesíteni kell a további kötelezettségek alól, és a nem pénzügyi kimutatás közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásokra és azon nagy vállalatcsoportok közérdeklődésre számot gazdálkodó egységnek minősülő anyavállalkozásaira kell alkalmazni, amelyek munkavállalóinak átlagos létszáma - csoport esetében összevont alapon - meghaladja az 500 főt. Ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó vállalkozásokon kívül más vállalkozások és csoportok vonatkozásában is előírják a nem pénzügyi információk közzétételét.
(15)
A 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálya alá tartozó számos vállalkozás valamely vállalatcsoport tagja. A vezetés összevont beszámolóját úgy kell elkészíteni, hogy az ilyen vállalatcsoportokra vonatkozó információk átadhatók legyenek a tagoknak és harmadik személyeknek. A vezetés összevont beszámolóját szabályozó nemzeti jogot ezért össze kell hangolni a vállalkozások által az Unióban közzéteendő információk összehasonlíthatóságával és következetességével kapcsolatos célok elérése érdekében.
(16)
A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek csak azt kell ellenőriznie, hogy a nem pénzügyi kimutatást vagy a külön jelentést rendelkezésre bocsátották-e. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok előírják a nem pénzügyi kimutatásban vagy a külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.
(17)
Annak érdekében, hogy a vállalkozások számára megkönnyítsék a nem pénzügyi információk közzétételét, a Bizottságnak nem kötelező erejű iránymutatásokat, többek között általános és ágazati nem pénzügyi jellegű kulcsfontosságú teljesítménymutatókat kell kidolgoznia. A Bizottságnak figyelembe kell vennie a jelenlegi legjobb gyakorlatokat, a nemzetközi fejleményeket és a kapcsolódó uniós kezdeményezések eredményeit és megfelelő konzultációkat kell tartania többek között az érdekelt felekkel. A környezeti tényezőkre való hivatkozáskor a Bizottságnak ki kell térnie legalább a föld- és vízhasználatra, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és az anyagfelhasználásra.
(18)
Azon kompetenciák és nézetek különbözősége, amelyekkel a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai bírnak, elősegíti az érintett vállalkozás üzleti szervezetének és üzleti ügyeinek alapos megértését. Ez lehetővé teszi e testületek tagjai számára a vállalatirányítási döntések építő jellegű vitatását és az innovatív ötletekre való nagyobb nyitottságot, megoldást kínálva a tagok nézeteinek hasonlóságára, más néven a „csoportgondolkodás” jelenségére. Ily módon hozzájárul a vállalatirányítás hatékony felügyeletéhez és a vállalkozás sikeres irányításához. Mindezért fontos a sokszínűséggel kapcsolatban alkalmazott politika átláthatóságának fokozása. Ez tájékoztatásul szolgálna a piac számára a vállalatirányítási gyakorlatokról, és így közvetett nyomást gyakorolna a vállalkozásokra a sokszínűbb igazgatótanácsok kialakítása tekintetében.
(19)
Indokolt, hogy az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeikre vonatkozó, sokszínűséggel kapcsolatos politikáiknak például az életkorral, nemmel, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontok tekintetében történő nyilvánosságra hozatalának kötelezettsége csak bizonyos nagyvállalkozásokra vonatkozzon. Célszerű, hogy a sokszínűséggel kapcsolatos politika közzététele a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt vállalatirányítási nyilatkozat részét képezze. Amennyiben egy vállalkozás nem alkalmaz semmilyen sokszínűséggel kapcsolatos politikát, nem kötelezhető ilyen elfogadására, de a vállalatirányítási nyilatkozatban egyértelműen meg kell indokolnia annak hiányát.
(20)
Születtek a pénzügyi beszámolás átláthatóságának javítására irányuló uniós szintű kezdeményezések, többek között országonkénti jelentéstétel több ágazat vonatkozásában, az Európai Tanács 2013. május 22-i és 2013. december 19-i és december 20-i következtetéseiben említett, a nagyvállalkozások és vállalatcsoportok országonkénti jelentéstétele, a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) hasonló rendelkezései, továbbá erre irányuló nemzetközi erőfeszítések is. A G8-ak és a G20-ak keretében felkérték az OECD-t egy egységesített jelentéstételi modell elkészítésére, amelynek segítségével multinacionális vállalkozások tennének jelentést az adóhatóságoknak arról, hogy hol termelnek profitot és fizetnek adót szerte a világban. Az ehhez hasonló fejlemények - a céljuknak megfelelő intézkedésként - kiegészítik az ebben az irányelvben szereplő javaslatokat.
(21)
Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a bizonyos uniós nagyvállalkozások és vállalatcsoportok által közzétett információk relevanciájának, következetességének és összehasonlíthatóságának fokozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban annak hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(22)
Ez az irányelv tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és alapelveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája elismer, beleértve a vállalkozás szabadságát, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a személyes adatok védelmét. Ezen irányelvet az említett jogokkal és alapelvekkel összhangban kell végrehajtani.
(23)
A 2013/34/EU irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:
1. cikk
A 2013/34/EU irányelv módosításai
A 2013/34/EU irányelv az alábbiak szerint módosul:
1.
Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
„19a. cikk
A nem pénzügyi kimutatás
(1) Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő nagyvállalkozásoknak, amelyek mérlegfordulónapjukon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást:
a)
a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;
b)
a vállalkozás által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;
c)
e politikák eredményei;
d)
a vállalkozás műveleteivel, többek között - indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel - üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, és e kockázatok vállalkozás általi kezelésének módja;
e)
azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.
Ha az említettekre vonatkozóan a vállalkozás nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, a nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.
Az első albekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az éves pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.
A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a vállalkozás üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.
A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során a vállalkozások támaszkodhassanak a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesznek, a vállalkozásoknak meg kell jelölniük, hogy mely keretekre támaszkodtak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő vállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.
(3) A leányvállalkozásnak minősülő vállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e vállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.
(4) Amennyiben egy vállalkozás - akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem - ugyanarra az üzleti évre vonatkozó és az (1) bekezdésben előírt, nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik e vállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:
a)
a vezetés beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy
b)
ésszerű határidőn belül - legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után - nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.
A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő vállalkozásokra.
(5) A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.
(6) A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”
2.
A 20. cikk a következőképpen módosul:
a)
az (1) bekezdés az alábbi ponttal egészül ki:
„g)
a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, többek között például az életkori, nemi, vagy a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”
;
b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég a 34. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban véleményt nyilvánít az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján összeállított információkról, és ellenőrzi, hogy rendelkezésre bocsátották-e az e cikk (1) bekezdésének a), b), e), f) és g) pontjában említett információkat.”
;
c)
a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A tagállamok az (1) bekezdésben említett azon vállalkozásokat, amelyek csak a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piacra bevezetett részvényektől eltérő értékpapírokat bocsátottak ki, mentesíthetik e cikk (1) bekezdése a), b), e), f) és g) pontjának az alkalmazása alól, kivéve ha e vállalkozások olyan részvényeket bocsátottak ki, amelyekkel a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 15. pontja értelmében vett multilaterális kereskedési rendszerben kereskednek.”
;
d)
a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 40. cikk ellenére, az (1) bekezdés g) pontja nem alkalmazandó a kis- és középvállalkozásokra.”
3.
A szöveg a következő cikkel egészül ki:
„29a. cikk
Az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás
(1) Azon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő vállalkozásoknak, amelyek olyan nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaként működnek, amely csoportok mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépik az adott üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámára vonatkozóan 500 főt előíró kritériumot, a vezetés összevont beszámolójába bele kell foglalniuk a vállalatcsoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben legalább az alábbi, környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkat tartalmazó összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatást:
a)
a csoport üzleti modelljének rövid leírása;
b)
a csoport által az e kérdésekkel kapcsolatban követett politikák leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;
c)
e politikák eredményei;
d)
a csoport műveleteivel, többek között - indokolt esetben és az arányosságra is figyelemmel - azon üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben, amelyek valószínűleg hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, az e kérdésekkel kapcsolatos legfőbb kockázatok és e kockázatok csoport általi kezelésének módja;
e)
azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.
Ha az említettekre vonatkozóan a csoport nem rendelkezik egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, az összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot kell adnia annak hiányára.
Az első albekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásnak ezenkívül adott esetben hivatkozásokat kell tartalmaznia és további magyarázatokkal kell szolgálnia az összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre.
A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó, ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a csoport üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a csoport fejlődésének, teljesítményének, helyzetének, és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.
A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett információk szolgáltatásának előírása során az anyavállalkozás támaszkodhasson a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre, és amennyiben így tesz, az anyavállalkozásnak meg kell jelölnie, hogy mely keretekre támaszkodott.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek eleget tevő anyavállalkozásokra úgy kell tekinteni, mint amelyek teljesítették a 19. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésében és a 29. cikkben meghatározott, a nem pénzügyi információkról szóló elemzéssel kapcsolatos kötelezettséget.
(3) A leányvállalkozásnak is minősülő anyavállalkozás mentesül az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség alól, ha e mentesített anyavállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában vagy az adott vállalkozás 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített külön jelentésében.
(4) Amennyiben egy anyavállalkozás - akár a nemzeti, az uniós vagy a nemzetközi keretekre támaszkodva, akár nem - ugyanarra az üzleti évre vonatkozó, a csoport egészére irányadó, és az (1) bekezdésben előírt, összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatáshoz szükséges információkat tartalmazó külön jelentést készít, a tagállamok mentesíthetik az anyavállalkozást az (1) bekezdésben meghatározott összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás elkészítésének kötelezettsége alól, feltéve, hogy e külön jelentést:
a)
a vezetés összevont beszámolójával együtt közzéteszik a 30. cikkel összhangban; vagy
b)
ésszerű határidőn belül - legkésőbb hat hónappal a mérlegfordulónap után - nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyavállalkozás weboldalán, és a vezetés összevont beszámolója hivatkozik e külön jelentésre.
A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében említett külön jelentést készítő anyavállalkozásokra.
(5) A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatás vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentés elkészült-e.
(6) A tagállamok előírhatják az (1) bekezdésben említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásban vagy a (4) bekezdésben említett külön jelentésben szereplő információk független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató általi ellenőrzését.”
4.
A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy:
a)
az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 19a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést; valamint
b)
az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját, az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok, valamint a 29a. cikk (4) bekezdésében említett jelentést
ezen irányelv követelményeivel, és adott esetben az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban elkészítsék és közzétegyék.”
5.
A 34. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) E cikk nem alkalmazandó a 19a. cikk (1) bekezdésében említett nem pénzügyi kimutatásra és a 29a. cikk (1) bekezdésében említett összevont (konszolidált) nem pénzügyi kimutatásra, illetve a 19a. cikk (4) bekezdésében és a 29a. cikk (4) bekezdésében említett külön jelentésre.”
6.
A 48. cikk utolsó bekezdése elé a következő bekezdést kell beilleszteni:
„A jelentésben annak lehetőségét is meg kell fontolni - figyelembe véve az OECD-n belüli fejleményeket és a kapcsolódó európai kezdeményezések eredményeit -, hogy kötelezővé tegyék a nagyvállalkozások számára, hogy évente országonkénti jelentést készítsenek minden olyan tagállam és harmadik ország tekintetében, amelyben tevékenykednek, amely legalább az elért nyereségre, a befizetett nyereségadóra és a kapott állami támogatásokra vonatkozó információkat tartalmazza.”
2. cikk
A beszámolásra vonatkozó iránymutatások
A Bizottság a vállalkozások nem pénzügyi információinak releváns, hasznos és összehasonlítható közzétételét segítendő, általános és ágazati nem pénzügyi teljesítménymutatókat is tartalmazó, nem kötelező iránymutatásokat készít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertanára vonatkozóan. Ennek során a Bizottság konzultációt folytat a megfelelő érdekeltekkel.
A Bizottság az iránymutatásokat 2016. december 6-ig közzéteszi.
3. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv végrehajtásáról, amely jelentés egyéb szempontok mellett kiterjed ezen irányelv hatályára - különösen a tőzsdén nem jegyzett vállalkozások tekintetében -, eredményességére, valamint a nyújtott iránymutatások szintjére és a módszertanra. A jelentést 2018. december 6-ig közzéteszik, adott esetben jogalkotási javaslatok kíséretében.
4. cikk
Átültetés a nemzeti jogba
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2016. december 6-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.
A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az első albekezdésben említett rendelkezéseket az 1. cikk hatálya alá tartozó összes vállalkozásra alkalmazni kell a 2017. január 1-jén kezdődő üzleti évre vagy a 2017. naptári év során.
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.
(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.
5. cikk
Hatálybalépés
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
6. cikk
Címzettek
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2014. október 22-én.


Input:
REGOLAMENT TAL-KUNSILL (UE) Nru 43/2014
tal-20 ta' Jannar 2014
li jiffissa għall-2014 l-opportunitajiet tas-sajd għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut, applikabbli fl-ilmijiet tal-Unjoni u, għal bastimenti tal-Unjoni, f'ċerti ilmijiet mhux tal-Unjoni
IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43(3) tiegħu,
Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
Billi:
(1)
L-Artikolu 43(3) tat-Trattat jipprovdi li l-Kunsill, fuq proposta mill-Kummissjoni, għandu jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni ta' opportunitajiet tas-sajd.
(2)
Ir-Regolament (UE) Nru 1380/2013 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (1) jesiġi li jiġu adottati miżuri ta' konservazzjoni b’kont meħud tal-parir xjentifiku, tekniku u ekonomiku disponibbli inklużi, fejn ikunu rilevanti, rapporti magħmula mill-Kumitat Xjentifiku, Tekniku u Ekonomiku għas-Sajd (STECF).
(3)
Il-Kunsill għandu r-responsabbiltà li jadotta miżuri dwar l-iffissar u l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd, inklużi ċerti kondizzjonijiet li huma funzjonalment marbuta magħhom, kif xieraq. L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jiġu allokati lill-Istati Membri b'tali mod li tiġi żgurata stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd ta' kull Stat Membru għal kull stokk ta' ħut jew għal kull attività tas-sajd u filwaqt li jitqiesu kif xieraq l-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd stabbiliti fir-Regolament (UE) Nru 1380/2013.
(4)
Il-qabda totali permessibbli (TACs) għandha tiġi stabbilita abbażi tal-parir xjentifiku disponibbli, filwaqt li jitqiesu l-aspetti bijoloġiċi u soċjoekonomiċi u filwaqt li jiġi żgurat trattament ġust bejn is-setturi tas-sajd, kif ukoll fid-dawl tal-opinjonijiet espressi waqt il-konsultazzjoni mal-partijiet interessati, b’mod partikolari fil-laqgħat tal-Kunsilli Konsultattivi Reġjonali kkonċernati.
(5)
Għall-istokkijiet li huma soġġetti għal pjanijiet pluriennali speċifiċi, it-TACs għandhom jiġu ffissati skont ir-regoli stipulati f'dawk il-pjanijiet. Konsegwentement, it-TACs għall-istokkijiet tal-merluzz tan-Nofsinhar u tal-iskampu, tal-lingwata fil-Kanal tal-Punent, tal-barbun tat-tbajja’ u tal-lingwata fil-Baħar tat-Tramuntana, tal-aringa fil-Punent tal-Iskozja, tal-bakkaljaw fil-Kattegat, fil-Punent tal-Iskozja, fil-Baħar Irlandiż, fil-Baħar tat-Tramuntana, fi Skagerrak u l-Kanal tal-Lvant u tat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandhom ikunu stabbiliti f’konformità mar-regoli stipulatifir-Regolamenti tal-Kunsill (KE) Nru 2166/2005 (2), (KE) Nru 509/2007 (3), (KE) Nru 676/2007 (4), (KE) Nru 1300/2008 (5), (KE) Nru 1342/2008 (6) (il-"Pjan tal-Bakkaljaw") u (KE) Nru 302/2009 (7).
Madankollu, fir-rigward tal-istokkjiet tal-merluzz tat-tramuntana (ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 811/2004 (8)) u l-lingwata fil-Bajja ta' Biscay (ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 388/2006 (9)), il-miri minimi tal-pjanijiet rilevanti ta' rkupru u ġestjoni ntlaħqu u għalhekk, huwa xieraq li jiġi segwit il-parir xjentifiku pprovdut sabiex jinkisbu u jinżammu t-TACs fil-livelli tar-rendiment massimu sostenibbli, skont kif ikun il-każ.
(6)
Għal stokkijiet li għalihom m'hemmx biżżejjed data jew li d-data li hemm dwarhom mhijiex affidabbli sabiex jiġu pprovduti stimi tad-daqs tal-istokk, il-miżuri ta’ ġestjoni u l-livelli tat-TAC għandhom isegwu l-approċċ ta’ prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd kif definit fl-Artikolu (1)(8) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, filwaqt li jqisu fatturi speċifiċi għall-istokk, inklużi, b'mod partikolari, informazzjoni disponibbli dwar ix-xejriet tal-istokk u kunsiderazzjonijiet ta’ sajd imħallat.
(7)
Skont l-Artikolu 2 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 847/96 (10), għandhom jiġu identifikati l-istokkijiet li huma soġġetti għad-diversi miżuri msemmija fih.
(8)
Fejn TAC relatata ma’ stokk tkun allokata lil Stat Membru wieħed biss, huwa xieraq li dak l-Istat Membru jingħata s-setgħa jistabbilixxi l-livell ta’ dan it-TAC skont l-Artikolu 2(1) tat-Trattat. Għandhom isiru dispożizzjonijiet biex ikun żgurat li, meta jkun qed jiffissa dak il-livell tat-TAC, l-Istat Membru kkonċernat jaġixxi b'mod li jkun totalment konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd.
(9)
Jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-limiti massimi tal-isforz tas-sajd permessi għall-2014 skont l-Artikolu 8 tar-Regolament (KE) Nru 2166/2005, l-Artikolu 5 tar-Regolament (KE) Nru 509/2007, l-Artikolu 9 tar-Regolament (KE) Nru 676/2007, l-Artikoli 11 u 12 tar-Regolament (KE) Nru 1342/2008, u l-Artikoli 5 u 9 tar-Regolament (KE) Nru 302/2009, filwaqt li jitqies ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 754/2009 (11).
(10)
Fid-dawl tal-pariri xjentifiċi l-aktar reċenti mill-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar (ICES) u skont l-impenji internazzjonali fil-kuntest tal-Konvenzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tal-Grigal (NEAFC), huwa meħtieġ li l-isforz tas-sajd għal ċerti tipi ta’ speċijiet tal-baħar fond ikun limitat.
(11)
Għal ċerti speċijiet, bħal ċerti speċijiet ta’ klieb il-baħar, anke attività limitata tas-sajd tista' twassal għal riskju serju għall-konservazzjoni tagħhom. Għalhekk, l-opportunitajiet tas-sajd għal speċijiet bħal dawn għandhom ikunu ristretti bis-sħiħ permezz ta’ projbizzjoni ġenerali tas-sajd għal dawk l-ispeċijiet.
(12)
L-użu tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-bastimenti tal-UE stabbiliti f’dan ir-Regolament huwa suġġett għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1224/2009 (12), u b’mod partikolari għall-Artikoli 33 u 34 ta’ dak ir-Regolament, fir-rigward tar-reġistrazzjoni tal-qabdiet u tal-isforz tas-sajd u n-notifika tad-dejta dwar l-eżawriment tal-opportunitajiet tas-sajd. Għalhekk, jinħtieġ li jiġu speċifikati l-kodiċijiet li l-Istati Membri għandhom jużaw meta jibagħtu d-data lill-Kummissjoni dwar l-iżbark tal-istokkijiet li huma soġġetti għal dan ir-Regolament.
(13)
Għal ċerti TACs, l-Istati Membri għandhom jitħallew jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali lill-bastimenti li jipparteċipaw fi provi dwar attivitajiet tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ. L-għan ta’ dawn il-provi huwa li jittestjaw sistema ta’ qbid skont il-kwota, jiġifieri sistema fejn il-qabdiet kollha għandhom jiġu żbarkati l-art u jingħaddu u jitnaqqsu mill-kwoti sabiex jiġi evitat l-iskartar tal-ħut u l-ħela ta’ riżorsi tal-ħut li mill-bqija kienu jkunu jistgħu jintużaw. Skartar ta’ ħut mhux ikkontrollat huwa ta’ theddida għas-sostenibbiltà fit-tul tal-ħut bħala ġid pubbliku u b’hekk huwa ta’ theddida għall-għanijiet tal-Politika Komuni tas-Sajd. B’kuntrast ma’ dan, is-sistemi ta’ qbid skont il-kwota minnhom infushom jippreżentaw lis-sajjieda b'inċentiv biex jisfruttaw bl-aħjar mod is-selettività tal-qbid tal-operazzjonijiet tagħhom. Sabiex tintlaħaq ġestjoni razzjonalizzata tal-iskartar, is-sajd iddokumentat b'mod sħiħ għandu jkopri kull operazzjoni fuq il-baħar, minflok x'jinħatt fil-port. Il-kondizzjonijiet għall-Istati Membri biex jagħtu allokazzjonijiet addizzjonali bħal dawn għalhekk iridu jinkludu l-obbligu li jiżguraw l-użu ta' kameras tat-televiżjoni b'ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta' sensuri (imsejħa b'mod konġunt bħala "sistema tas-CCTV"). Dan għandu jippermetti r-reġistrazzjoni, fid-dettall, tal-partijiet kollha tal-qabdiet, kemm dawk miżmuma, kif ukoll dawk skartati. Sistema bbażata fuq l-osservazzjoni umana, b’nies li jaħdmu f'ħin reali abbord il-bastiment, tkun anqas effiċjenti, tkun tiswa iżjed u tkun anqas affidabbli. Konsegwentement, l-użu ta’ sistemi tas-CCTV, bħalissa, huwa prerekwiżit għas-suċċess ta’ skemi ta’ tnaqqis tal-iskartar tal-ħut bħas-sajd iddokumentat bis-sħiħ. Fl-użu tat-tali sistema, għandu jkunu hemm konformità mar-rekwiżiti tad-Direttiva 95/46/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (13).
(14)
Sabiex ikun żgurat li l-provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ ikunu jistgħu jevalwaw b’mod effettiv il-potenzjal tas-sistemi ta’ qbid skont il-kwota li jikkontrollaw b’mod assolut il-mortalità mis-sajd tal-istokkijiet ikkonċernati, jeħtieġ li l-ħut kollu li jinqabad f'dawk il-provi, inkluż dak taħt id-daqs minimu tal-iżbark, jingħadd u jitnaqqas mill-allokazzjoni totali assenjata lill-bastiment parteċipanti, u li l-operazzjonijiet tas-sajd jieqfu meta dik l-allokazzjoni totali tkun intużat kollha minn dak il-bastiment. Huwa wkoll xieraq li jiġu permessi t-trasferimenti tal-allokazzjonijiet bejn il-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ u dawk li ma jkunux qed jipparteċipaw fihom sakemm ikun jista' jintwera' li ma jiżdiedx l-iskartar minn bastimenti mhux parteċipanti.
(15)
F'Novembru 2013, l-STECF ivvaluta b'mod pożittiv il-pjan ta' ġestjoni tar-rikostruzzjoni propost mill-Kunsill Konsultattiv Reġjonali Pelaġiku (PELRAC) għall-istokk tal-aringi fl-ICES VIaS, VIIb u VIIc. Id-distribuzzjoni ta' dan l-istokk ta' aringi tikkoinċidi ma' dik tal-istokk ġar tiegħu mit-tramuntana f'żona ta' taħlit li tinsab bejn 56° N u 57° 30′ N fl-ICES VIa. Sabiex tiġi żgurata l-valutazzjoni korretta ta' dawn iż-żewġ stokkijiet fir-rigward tal-istat ta' konservazzjoni tagħhom u tiġi kkontrollata l-mortalità tas-sajd li jsofri kull wieħed minnhom, jinħtieġ li jiġu esklużi l-qabdiet kollha mittieħda miż-żona ta' taħlit.
(16)
Huwa xieraq, abbażi tal-pariri tal-ICES, li tinżamm u tiġi riveduta sistema għall-ġestjoni taċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-Unjoni tad-diviżjonijiet IIa u IIIa tal-ICES u tas-subżona IV tal-ICES. Ladarba l-parir xjentifiku tal-ICES mistenni jkun disponibbli biss fi Frar 2014, huwa xieraq li t-TAC u l-kwoti jiġu stabbiliti proviżorjament għal żero sakemm jinħareġ dak il-parir.
(17)
Ladarba m'hemm ebda evidenza xjentifika li ż-żoni tat-TAC għall-pollakkju jikkorrespondu għal stokkijiet bijoloġiċi distinti u d-distribuzzjoni ta' din l-ispeċi hi kontinwa mit-Tramuntana tal-Gżejjer Brittaniċi san-Nofsinhar tal-Peniżola Iberika, huwa xieraq, biex ikun iggarantit l-użu sħiħ tal-opportunitajiet tas-sajd, li tkun prevista l-implimentazzjoni ta' arranġament flessibbli bejn uħud minn dawk iż-żoni tat-TAC. Bl-istess mod, hu xieraq li jitħalla grad ta' arranġamenti ta' flessibbiltà ogħla bejn xi żoni ta' ġestjoni fir-rigward ta' ċerti stokkijiet li d-distribuzzjoni tagħhom tifrex fuq diversi żoni ta' ġestjoni u fejn huma kkonċernati l-istess stokkijiet bijoloġiċi.
(18)
F'konformità mal-proċedura prevista fil-ftehimiet jew protokolli dwar relazzjonijiet tas-sajd man-Norveġja (14), il-Gżejjer Faeroer (15) u l-Islanda (16), l-Unjoni wettqet konsultazzjonijiet dwar id-drittijiet tas-sajd ma' dawk l-imsieħba. Il-konsultazzjonijiet man-Norveġja u l-Gżejjer Faeroer dwar l-arranġamenti għall-2014 għadhom ma ntemmux. Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd tal-Unjoni, filwaqt li tkun permessa l-flessibbiltà meħtieġa għall-konklużjoni ta’ dawk l-arranġamenti kmieni fl-2014, huwa adatt li jiġu stabbiliti l-opportunitajiet tas-sajd għal stokkijiet soġġetti għal dawk l-arranġamenti fuq bażi proviżorja. Ma kienx possibbli li jintemmu l-konsultazzjonijiet mal-Islanda dwar l-arranġamenti tas-sajd għall-2013. Skont il-proċedura prevista fil-ftehim u l-protojkoll dwar ir-relazzjonijiet rigward is-sajd mal-Groenlandja (17), il-Kumitat Konġunt stabilixxa l-livell konkret tal-opportunitajiet tas-sajd disponibbli għall-Unjoni fl-ilmijiet tal-Groenlandja fl-2014.
(19)
Fil-laqgħa annwali tagħha fl-2013, il-Kummissjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (ICCAT) adottat estensjoni ta' sena għat-TAC u kwoti eżistenti għat-tonn, u kkonfermat it-TACs u l-kwoti għall-pixxispad tat-Tramuntana tal-Atlantiku, il-pixxispad tan-Nofsinhar tal-Atlantiku u l-Alonga tat-Tramuntana tal-Atlantiku fil-livell attwali għall-perijodu 2014-2016. Konsegwentement, il-kwota tal-Unjoni għal dawn l-istokkijiet tibqa' l-istess bħal fl-2013. Minkejja li t-TAC għall-alonga tan-Nofsinhar tal-Atlantiku nżammet ukoll fil-livell attwali għall-perijodu 2014-2016, il-kwoti individwali tal-Partijiet Kontraenti, inkluża l-Unjoni, tnaqqsu kemxejn sabiex tingħata kwota lil Parti Kontraenti oħra. Dawn il-miżuri kollha għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(20)
Konsegwentement għall-adeżjoni tar-Repubblika tal-Kroazja mal-Unjoni Ewropea f’Lulju 2013, id-dispożizzjonijiet dwar l-opportunitajiet tas-sajd għall-Kroazja huma inklużi f’dan ir-Regolament.
(21)
Fil-laqgħa annwali tagħha fl-2013, il-Partijiet għall-Kummissjoni għall-Konservazzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku (CCAMLR) adottaw limiti ta' qbid kemm għall-ispeċijiet fil-mira kif ukoll għal dawk maqbuda inċidentalment. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(22)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, il-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (IOTC) adottat Riżoluzzjoni li timmira lejn il-protezzjoni tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku u applikabbli għall-bastimenti tas-sajd fir-Reġistru tal-Bastimenti Awtorizzati tal-IOTC billi pprojbiet, bħala miżura pilota interim, li tinżamm abbord, tiġi ttrasbordata, tiġi żbarkata jew tinħażen kwalunkwe parti tal-karkassa jew karkassa sħiħa tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku. Ir-riżoluzzjoni tipprovdi għal eċċezzjoni għas-sajd artiġanali, jiġifieri bastimenti tas-sajd li jiżvolġu operazzjonijiet tas-sajd fi ħdan iż-Żona Ekonomika Esklussiva (ŻEE) tal-Istat Membru li jtajru l-bandiera tiegħu.
(23)
It-tieni Laqgħa Annwali tal-Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku (SPRFMO) ser issir mis-27 sal-31 ta' Jannar 2014. Sakemm issir din il-Laqgħa Annwali, huwa adatt li l-miżuri attwali jibqgħu fis-seħħ b'mod proviżorju, u li t-TAC għas-sawrell tat-tip jack mackerel fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO tiġi stabbilita b'mod proviżorju fl-istess livell bħal fl-2013.
(24)
Matul l-84 Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, il-Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali (IATTC) żammet il-miżuri ta’ konservazzjoni għat-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit. L-IATTC adottat ukoll riżoluzzjoni dwar il-konservazzjoni tal-kelb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniku. Dawk il-miżuri għandhom ikomplu jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(25)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, l-Organizzazzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tax-Xlokk (SEAFO) adottat rakkomandazzjoni għal TACs ġodda darbtejn fis-sena għall-Patagonian toothfish u l-granċ aħmar tal-fond għall-2014 u l-2015, u t-TACs eżistenti għall-orange roughy u l-alfonsinos miftiehma għall-2013 u l-2014 fil-laqgħa annwali tagħha fl-2012 baqgħu fis-seħħ. Il-miżuri attwalment applikabbli dwar l-allokazzjoni ta' opportunitajiet ta' sajd adottati mis-SEAFO għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(26)
L-għaxar Laqgħa Annwali tal-Kummissjoni għas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u l-Paċifiku Ċentrali (WCPFC) fl-2013 immodifikat il-miżuri tagħha dwar l-opportunitajiet ta' sajd billi ffissat ammont totali ta' ġranet ta' kemm jista' jsir sajd fl-ibħra miftuħa u billi adattat l-għeluq dwar is-sajd b'irkaptu biex jinġema' l-ħut (FAD). Ir-reviżjoni tal-miżura tas-sajd FAD tirrikjedi li l-Unjoni bħala Parti Kontraenti għad-WCPFC tiddeċiedi dwar waħda minn żewġ għażliet disponibbli, li tikkonferma l-perijodu attwali tal-għeluq tas-sajd FAD jew li tagħżel li jitnaqqsu s-settijiet tal-FAD. Sakemm tittieħed tali deċiżjoni, l-għeluq applikabbli attwalment adottat mid-WCFPC għandu jibqa' jiġi implimentat fil-liġi tal-Unjoni.
(27)
Fil-Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, il-Partijiet għall-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Ġestjoni ta' riżorsi tal-Pollakkju fil-Baħar Bering ċentrali ma mmodifikawx il-miżuri tagħha fir-rigward ta' opportunitajiet tas-sajd. Dawk il-miżuri għandhom jiġu implimentati fil-liġi tal-Unjoni.
(28)
Fil-35 Laqgħa Annwali tagħha fl-2013, l-Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistral (NAFO) adottat għadd ta' opportunitajiet tas-sajd għall-2014 għal ċerti stokkijiet fis-subżoni 1-4 taż-Żona tal-Konvenzjoni tan-NAFO. F'dak il-kuntest, in-NAFO adottat proċedura għal żieda għat-TAC għall-merluzz abjad fis-Subdiviżjoni 3NO tan-NAFO ffissat għall-2014, jekk jiġu sodisfatti ċerti kondizzjonijiet relatati mas-sitwazzjoni ta' dan l-istokk. Parti Kontraenti għan-NAFO tista' tinnotifika lis-Segretarju Eżekuttiv tan-NAFO li ġew osservati qabdiet ogħla min-normal għal kull unità ta' sforz għall-istokk tal-merluzz abjad fis-Subdiviżjoni 3NO tan-NAFO. Jekk iż-żieda matul is-sena tat-TAC għall-2014 tiġi kkonfermata b'vot pożittiv fin-NAFO, din għandha tiġi implimentata fil-liġi tal-Unjoni u l-kwoti tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jiżdiedu.
(29)
Ċerti miżuri internazzjonali li joħolqu jew jirrestrinġu l-opportunitajiet tas-sajd għall-Unjoni huma adottati mill-Organizzazzjonijiet Reġjonali tal-Ġestjoni tas-Sajd (RFMOs) rilevanti fl-aħħar tas-sena u jsiru applikabbli qabel id-dħul fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament. Għalhekk, huwa meħtieġ li d-dispożizzjonijiet li jimplimentaw dawn il-miżuri fil-liġi tal-Unjoni japplikaw b'mod retroattiv. B’mod partikolari, billi l-istaġun tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR jirrikorri mill-1 ta’ Diċembru sat-30 ta’ Novembru, u għalhekk ċerti opportunitajiet tas-sajd jew projbizzjonijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR huma stipulati għal perijodu li jibda mill-1 ta’ Diċembru 2013, huwa kunsiljabbli li d-dispożizzjonijiet rilevanti ta' dan ir-Regolament japplikaw minn dik id-data. Tali applikazzjoni retroattiva se tkun mingħajr preġudizzju għall-prinċipju tal-aspettattivi leġittimi peress li l-membri tas-CCAMLR huma pprojbiti milli jistadu fiż-żona tal-Konvenzjoni CCAMLR mingħajr awtorizzazzjoni.
(30)
Skont id-dikjarazzjoni tal-Unjoni indirizzata lir-Repubblika Bolivarjana tal-Venezwela dwar l-għoti ta’ opportunitajiet tas-sajd fl-ilmijiet tal-UE lil bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tar-Repubblika Bolivarjana tal-Venezwela fiż-żona ekonomika esklussiva ’l barra mill-kosta tal-Gujana Franċiża (18), jeħtieġ li jiġu stabbiliti l-opportunitajiet tas-sajd għal snappers disponibbli għall-Venezwela fl-ilmijiet tal-Unjoni.
(31)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-għoti ta’ awtorizzazzjoni lil Stat Membru individwali biex jibbenefika mis-sistema ta’ ġestjoni tal-allokazzjonijiet tal-isforzi tas-sajd tiegħu skont sistema tal-kilowatt/jiem, għandhom jiġu kkonferiti setgħat ta' implimentazzjoni lill-Kummissjoni.
(32)
Sabiex jiġu żgurati kondizzjonijiet uniformi għall-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat ta’ implimentazzjoni relatati mal-għoti ta’ jiem addizzjonali fuq il-baħar għall-waqfien permanenti tal-attivitajiet tas-sajd jew għat-titjib tal-kopertura tal-osservazzjoni xjentifika kif ukoll mal-istabbiliment tal-formati tal-ispreadsheets għall-ġbir u t-trasmissjoni tal-informazzjoni dwar it-trasferiment tal-jiem fuq il-baħar bejn il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera ta’ Stat Membru. Dawk is-setgħat għandhom jiġueżerċitati skont ir-Regolament (UE) Nru 182/2011 (19).
(33)
Sabiex tiġi evitata l-interruzzjoni tal-attivitajiet tas-sajd u biex jiġi żgurat l-għajxien tas-sajjieda tal-Unjoni, dan ir-Regolament għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014, ħlief għad-dispożizzjonijiet dwar il-limiti tal-isforz, li għandhom japplikaw mill-1 ta’ Frar 2014, u dispożizzjonijiet speċifiċi f’reġjuni partikolari, li għandu jkollhom data speċifika ta’ applikazzjoni. Għal raġunijiet ta' urġenza, dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ immedjatament wara l-pubblikazzjoni tiegħu.
(34)
L-opportunitajiet tas-sajd għandhom jintużaw f'konformità sħiħa mal-leġislazzjoni applikabbli tal-Unjoni,
ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:
TITOLU I
DISPOŻIZZJONIJIET ĠENERALI
Artikolu 1
Suġġett
1. Dan ir-Regolament jiffissa l-opportunitajiet tas-sajd disponibbli fl-ilmijiet tal-Unjoni u, għall-bastimenti tal-Unjoni, f’ċerti ilmijiet mhux tal-Unjoni għal ċerti stokkijiet tal-ħut u grupp ta' stokkijiet tal-ħut.
2. L-opportunitajiet tas-sajd imsemmija fil-paragrafu 1 jinkludu:
(a)
limiti tal-qbid għas-sena 2014 u, fejn speċifikat f'dan ir-Regolament, għas-sena 2015;
(b)
limiti tal-isforz tas-sajd għall-perijodu mill-1 ta' Frar 2014 sal-31 ta' Jannar 2015;
(c)
opportunitajiet tas-sajd għall-perijodu mill-1 ta’ Diċembru 2013 sat-30 ta’ Novembru 2014 għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR;
(d)
opportunitajiet tas-sajd għall-perijodi stipulati fl-Artikolu 32 għal ċerti stokkijiet fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC għas-sena 2014 u, fejn speċifikat f'dan ir-Regolament, għas-sena 2015.
3. Dan ir-Regolament jistabbilixxi ukoll l-opportunitajiet tas-sajd proviżorji għal ċerti stokkijiet tal-ħut u gruppi ta' stokkijiet tal-ħut soġġetti għall-arranġamenti bilaterali dwar is-sajd man-Norveġja u l-Ġżejjer Faroe, sakemm isiru l-konsultazzjonijiet dwar dawk l-arranġamenti għall-2014.
Artikolu 2
Kamp ta’ applikazzjoni
Dan ir-Regolament għandu japplika għall-bastimenti li ġejjin:
(a)
bastimenti tal-Unjoni;
(b)
bastimenti ta’ pajjiżi terzi fl-ilmijiet tal-Unjoni.
Artikolu 3
Definizzjonijiet
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet li ġejjin:
(a)
'bastiment tal-Unjoni' tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta' Stat Membru u li jkun irreġistrat fl-Unjoni;
(b)
'bastiment ta' pajjiż terz' tfisser bastiment tas-sajd li jtajjar il-bandiera ta' pajjiż terz u li huwa rreġistrat fih;
(c)
'ilmijiet tal-Unjoni' tfisser l-ilmijiet li jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġurisdizzjoni tal-Istati Membri, ħlief għall-ilmijiet li jmissu mal-pajjiżi u t-territorji extra-Ewropej elenkati fl-Anness II tat-Trattat;
(d)
'ilmijiet internazzjonali' tfisser ilmijiet li ma jaqgħu taħt is-sovranità jew il-ġurisdizzjoni ta’ ebda Stat;
(e)
'qabda totali permissibbli' (TAC) tfisser il-kwantità li tista’ tinqabad u tiġi żbarkata minn kull stokk ta’ ħut kull sena;
(f)
'kwota' tfisser proporzjon mit-TAC allokat lill-Unjoni Ewropea jew lil Stat Membru;
(g)
'valutazzjonijiet analitiċi' tfisser evalwazzjoni kwantitattiva tax-xejriet fi stokk partikolari, abbażi ta’ data dwar il-bijoloġija u l-isfruttar tal-istokk, li l-analiżi xjentifika tkun indikat bħala data li hija ta' kwalità ta’ livell tajjeb biżżejjed biex abbażi tagħha jiġu pprovduti l-pariri xjentifiċi dwar l-għażliet għall-qabdiet futuri.
(h)
'daqs tal-malja' tfisser id-daqs tal-malja tax-xbieki tas-sajd kif stabbilit skont ir-Regolament (KE) Nru 517/2008 (20);
(i)
'reġistru tal-flotta tas-sajd tal-Unjoni' tfisser ir-reġistru stabbilit mill-Kummissjoni skont l-Artikolu 24(3) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(j)
'ġurnal ta' abbord tas-sajd' tfisser il-ġurnal ta' abbord imsemmi fl-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
Artikolu 4
Żoni tas-sajd
Għall-finijiet ta’ dan ir-Regolament, għandhom japplikaw id-definizzjonijiet taż-żoni li ġejjin:
(a)
iż-żoni tal-ICES (il-Kunsill Internazzjonali għall-Esplorazzjoni tal-Baħar) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness III tar-Regolament (KE) Nru 218/2009 (21);
(b)
'Skagerrak' tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fil-Punent minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Hanstholm għall-fanal ta’ Lindesnes u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dan il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża;
(c)
'Kattegat' tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata fit-Tramuntana minn linja miġbuda mill-fanal ta’ Skagen għall-fanal ta’ Tistlarna u minn dak il-punt għall-eqreb punt tal-kosta Svediża u fin-Nofsinhar minn linja miġbuda minn Hasenøre għal Gnibens Spids, minn Korshage għal Spodsbjerg u minn Gilbjerg Hoved għal Kullen;
(d)
'Unità Funzjonali 16 tas-subżona VII tal-ICES' tfisser iż-żona ġeografika kkonfinata minn linji ta' rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b’mod sekwenzjali:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
(e)
'Il-Golf ta’ Cádiz' tfisser iż-żona ġeografika tad-diviżjoni IXa tal-ICES li tinsab fil-Lvant tal-lonġitudni 7° 23′ 48″ W;
(f)
iż-żoni tas-CECAF (il-Kumitat tas-Sajd għall-Atlantiku Ċentrali tal-Lvant) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 216/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (22);
(g)
iż-żoni tan-NAFO (l-Organizzazzjoni tas-Sajd fl-Atlantiku tal-Majjistral) huma ż-żoni ġeografiċi speċifikati fl-Anness II tar-Regolament (KE) Nru 217/2009 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (23);
(h)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO (Organizzazzjoni tas-Sajd tal-Atlantiku tax-Xlokk)' hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni tal-Ħarsien u l-Amministrazzjoni ta' Riżorsi tas-Sajd fix-Xlokk tal-Oċean Atlantiku (24);
(i)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT (Kummissjoni Internazzjonali għall-Preservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku)' hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni Internazzjonali għall-Konservazzjoni tat-Tonn tal-Atlantiku (25);
(j)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR (Kummissjoni għall-Konvenzjoni tar-Riżorsi Marittimi Ħajjin tal-Antartiku)' hija ż-żona ġeografika definita fil-punt (a) tal-Artikolu 2 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 (26);
(k)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC (Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali)' hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni għat-Tisħiħ tal-Kummissjoni Inter-Amerikana tat-Tonn Tropikali stabbilita bil-Konvenzjoni tal-1949 bejn l-Istati Uniti tal-Amerika u r-Repubblika tal-Kosta Rika ("il-Konvenzjoni ta' Antigwa") (27);
(l)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC (Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan)' hija ż-żona ġeografika definita fil-Ftehim li jistabbilixxi l-Kummissjoni għat-Tonn tal-Oċean Indjan (28);
(m)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO (Organizzazzjoni Reġjonali għall-Ġestjoni tas-Sajd fin-Nofsinhar tal-Paċifiku)' tfisser iż-żona ta' ibħra miftuħa fin-Nofsinhar fi 10o N, fit-Tramuntana taż-żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, fil-Lvant taż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SIOFA kif definita fil-Ftehim dwar is-Sajd fin-Nofsinhar tal-Oċean Indjan (29), u fil-Punent taż-żoni tal-ġurisdizzjonijiet tas-sajd tal-Istati tal-Amerika t'Isfel;
(n)
Iż-'Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC (Kummissjoni għas-Sajd fil-Punent tal-Paċifiku u l-Paċifiku Ċentrali)' hija ż-żona ġeografika definita fil-Konvenzjoni dwar il-Konservazzjoni u l-Immaniġġar ta' Stokkijiet ta' Ħut Migratorju fl-Oċean Paċifiku Ċentrali u tal-Punent (30);
(o)
'ibħra miftuħa tal-Baħar Bering' hija ż-żona ġeografika tal-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering 'il barra minn 200 mil nawtiku mil-linji bażi li minnhom jitkejjel il-wisa' tal-baħar territorjali tal-Istati kostali tal-Baħar Bering.
(p)
'żona kondiviża bejn l-IATTC u d-WCPFC' hija ż-żona ġeografika definita mil-limiti li ġejjin:
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-latitudni 4° S,
-
il-latitudni 50° S.
TITOLU II
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TAL-UNJONI
KAPITOLU I
Dispożizzjonijiet ġenerali
Artikolu 5
TACs u allokazzjonijiet
1. It-TACs għall-bastimenti tal-Unjoni fl-ilmijiet tal-Unjoni jew f’ċerti ilmijiet li mhumiex tal-Unjoni u l-allokazzjoni ta’ TACs bħal dawn fost l-Istati Membri u l-kondizzjonijiet marbuta magħhom b’mod funzjonali, fejn hu xieraq, huma stipulati fl-Anness I.
2. Il-bastimenti tal-Unjoni huma awtorizzati li jwettqu qabdiet, skont it-TACs stabbiliti fl-Anness I, f'ilmijiet li jaqgħu taħt il-ġurisdizzjoni tas-sajd tal-Gżejjer Faeroe, il-Groenlandja, l-Islanda u n-Norveġja, u ż-żona tas-sajd madwar Jan Mayen, soġġetti għall-kondizzjonijiet stipulati fl-Artikolu 14 ta’ dan ir-Regolament u l-Anness III tiegħu u fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1006/2008 (31) u d-dispożizzjonijiet ta' implimentazzjoni tiegħu.
3. Għall-finijiet tal-kondizzjoni speċjali stipulata fl-Anness IA għall-istokk taċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-Unjoni taż-żoni IIa, IIIa u IV tal-ICES, għandhom japplikaw iż-żoni ta’ ġestjoni definiti fl-Anness IID.
Artikolu 6
TACs li għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri
1. It-TACs għal ċerti stokkijiet ta’ ħut għandhom jiġu stabbiliti mill-Istat Membru kkonċernat. Dawk l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. It-TACs li għandhom jiġu stabbiliti minn Stat Membru għandhom:
(a)
ikunu konsistenti mal-prinċipji u r-regoli tal-Politika Komuni tas-Sajd, b'mod partikolari mal-prinċipju tal-isfruttar sostenibbli tal-istokk; u
(b)
jirriżultaw:
(i)
jekk ikunu disponibbli valutazzjonijiet analitiċi, fl-isfruttar tal-istokk konsistenti mar-rendiment massimu sostenibbli mill-2015 'il quddiem, bi probabbiltà kemm jista' jkun għolja;
(ii)
jekk il-valutazzjonijiet analitiċi ma jkunux disponibbli jew ma jkunux kompleti, fl-isfruttar tal-istokk b’mod konsistenti mal-approċċ ta’ prekawzjoni għall-ġestjoni tas-sajd.
3. Sal-15 ta’ Marzu 2014, kull Stat Membru kkonċernat għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
it-TACs adottati;
(b)
id-data miġbura u vvalutata mill-Istat Membru kkonċernat, li fuqha huma bbażati t-TACs adottati;
(c)
dettalji dwar kif it-TACs adottati huma konformi mal-paragrafu 2.
Artikolu 7
Kondizzjonijiet għall-iżbark tal-qabdiet u tal-qabdiet inċidentali
Il-ħut minn stokkijiet li għalihom huma stabbiliti t-TACs għandu jinżamm abbord jew jiġi żbarkat biss jekk:
(a)
il-qabdiet ikunu saru minn bastimenti li jtajru l-bandiera ta' Stat Membru li għandu kwota għalihom u dik il-kwota ma tkunx ġiet eżawrita; jew
(b)
il-qabdiet jikkonsistu f’sehem minn kwota tal-Unjoni li ma ġietx allokata permezz ta’ kwota fost l-Istati Membri, u dik il-kwota tal-Unjoni ma tkunx ġiet eżawrita.
Artikolu 8
Limiti tal-isforz tas-sajd
Mill-1 ta’ Frar 2014 sal-31 ta’ Jannar 2015, il-miżuri tal-isforz tas-sajd li ġejjin għandhom japplikaw:
(a)
l-Anness IIA għall-ġestjoni ta' ċerti stokkijiet tal-bakkaljaw, tal-lingwata u tal-barbun tat-tbajja' fil-Kattegat, fi Skagerrak u dik il-parti taż-żona tad-diviżjoni IIIa tal-ICES mhux koperta minn Skagerrak u l-Kattegat, is-subżona IV tal-ICES, u s-subdiviżjonijiet VIa, VIIa u VIId tal-ICES u l-ilmijiet tal-Unjoni tad-diviżjonijiet IIa u Vb tal-ICES;
(b)
l-Anness IIB għall-irkupru tal-merluzz u tal-iskampu fid-diviżjonijiet VIIIc u IXa tal-ICES, bl-eċċezzjoni tal-Golf ta’ Cádiz;
(c)
l-Anness IIC għall-ġestjoni tal-istokk tal-lingwata fid-diviżjoni VIIe tal-ICES.
Artikolu 9
Limiti tal-qbid u tal-isforz tas-sajd tal-baħar fond
1. L-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 (32) li jistabbilixxi r-rekwiżit li wieħed ikollu permess tas-sajd tal-baħar fond għandu japplika għall-ħalibatt tal-Groenlandja. Il-qbid, iż-żamma abbord, it-trasbord u l-iżbark tal-ħalibatt tal-Groenlandja għandhom ikunu soġġetti għall-kondizzjonijiet imsemmija f'dak l-Artikolu.
2. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li għall-2014 il-livelli tal-isforz tas-sajd, imkejla bħala jiem kilowatt barra mill-port, minn bastimenti detenturi ta' permessi tas-sajd imsemmija fl-Artikolu 3(1) tar-Regolament (KE) Nru 2347/2002 ma jaqbżux il-65 % tal-medja tal-isforz tas-sajd annwali magħmul mill-bastimenti tal-Istat Membru kkonċernat fl-2003 fi vjaġġi meta kien hemm il-permessi tas-sajd tal-baħar fond jew inqabdu speċijiet tal-baħar fond, kif elenkat fl-Annessi I u II ta’ dak ir-Regolament. Dan il-paragrafu għandu japplika biss għal vjaġġi tas-sajd li fihom inqabdu aktar minn 100 kg ta' speċijiet tal-baħar fond, minbarra l-arġentina silus.
Artikolu 10
Dispożizzjonijiet speċjali dwar l-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd
1. L-allokazzjoni tal-opportunitajiet tas-sajd fost l-Istati Membri kif stipulat f’dan ir-Regolament għandha tkun bla preġudizzju għal:
(a)
skambji magħmula f’konformità mal-Artikolu 16(8) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013;
(b)
tnaqqis u riallokazzjonijiet magħmula skont l-Artikolu 37 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(c)
skambji magħmula f’konformità mal-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008;
(d)
żbark addizzjonali permess skont l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(e)
il-kwantitajiet miżmuma skont l-Artikolu 4 tar-Regolament (KE) Nru 847/96;
(f)
tnaqqis magħmul skont l-Artikoli 105, 106 u 107 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009;
(g)
trasferimenti u skambji ta’ kwoti skont l-Artikolu 20 ta’ dan ir-Regolament.
2. Għajr fejn speċifikat mod ieħor fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament, l-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 847/96 għandu japplika għall-istokkijiet li huma soġġetti għal TAC ta' prekawzjoni u l-Artikolu 3(2) u (3) u l-Artikolu 4 ta' dak ir-Regolament għandhom japplikaw għall-istokkijiet li huma soġġetti għal TAC analitika.
Artikolu 11
Staġuni magħluqin għas-sajd
1. Għandu jkun ipprojbit li jsir sajd għal kwalunkwe speċi minn dawn li ġejjin fil-Porcupine Bank jew li kwalunkwe speċi minnhom tinżamm abbord f’din iż-żona matul il-perijodu mill-1 ta’ Mejju sal-31 ta’ Mejju 2014: il-bakkaljaw, il-megrim, il-petriċa, il-merluzz tal-linja sewda, il-merlangu, il-merluzz, l-skampu, il-barbun tat-tbajja’, il-pollakkju, il-pollakkju iswed, ir-rebekkini u r-raj, il-lingwata komuni, it-tusk, il-linarda, il-lipp u l-mazzola griża.
Għall-finijiet ta’ dan il-paragrafu, il-Porcupine Bank għandu jinkludi ż-żona ġeografika kkonfinata mil-linji ta' rombu li jgħaqqdu flimkien il-pożizzjonijiet li ġejjin b'mod sekwenzjali:
Punt
Latitudni
Lonġitudni
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
B'deroga mill-ewwel subparagrafu, it-tranżitu mill-Porcupine Bank, filwaqt li jkunu qed jinġarru abbord l-ispeċijiet imsemmijin f'dak il-paragrafu għandu jkun permess skont l-Artikolu 50(3), (4) u (5) tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009.
2. Is-sajd kummerċjali għaċ-ċiċċirell bi xbieki tat-tkarkir demersali, tartaruni jew irkaptu simili rmunkat bid-daqs tal-malji anqas minn 16 mm, għandu jkun ipprojbit fid-diviżjonijiet IIa, IIIa tal-ICES u fis-subżona IV tal-ICES mill-1 ta’ Jannar sal-31 ta’ Marzu 2014 u mill-1 ta Awwissu sal-31 ta' Diċembru 2014.
Il-projbizzjoni stipulata fl-ewwel subparagrafu għandha tapplika wkoll għal bastimenti ta’ pajjiż terzi awtorizzati li jistadu għaċ-ċiċċirell fl-ilmijiet tal-Unjoni fis-subżona IV tal-ICES, sakemm ma jkunx speċifikat mod ieħor.
Artikolu 12
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti tal-Unjoni għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, iżommuhom abbord, jittrasbordawhom jew jiżbarkawhom:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet kollha;
(b)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet kollha, għajr fejn hu previst mod ieħor fl-Anness IA;
(c)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-Unjoni;
(d)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) kumpless (Dipturus cf. flossada u Dipturus cf. intermedia) fl-ilmijiet tal-Unjoni tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
ir-raja ondjata (Raja undulata) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni VI, IX u X tal-ICES u l-ħamiema (Raja alba) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES;
(g)
ir-raja manta ġiganta (Manta birostris) fl-ilmijiet kollha.
2. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. L-eżemplari maqbuda għandhom jinħelsu minnufih.
Artikolu 13
Trasmissjoni tad-data
Meta l-Istati Membri jippreżentaw data lill-Kummissjoni dwar l-iżbark ta' kwantitajiet tal-istokkijiet li jkunu nqabdu skont l-Artikoli 33 u 34 tar-Regolament (KE) Nru 1224/2009, huma għandhom jużaw il-kodiċijiet tal-istokkijiet mogħtija fl-Anness I ta' dan ir-Regolament.
KAPITOLU II
Allokazzjoni addizzjonali għall-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ
Artikolu 14
Allokazzjonijiet addizzjonali
1. Għal ċerti stokkijiet, Stat Membru jista' jagħti allokazzjoni addizzjonali lill-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ. Dawk l-istokkijiet huma identifikati fl-Anness I.
2. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 1 ma għandhiex teċċedi l-limitu ġenerali stipulat fl-Anness I bħala perċentwal tal-kwota allokata lil dak l-Istat Membru.
Artikolu 15
Kondizzjonijiet għall-allokazzjonijiet addizzjonali
1. L-allokazzjoni addizzjonali msemmija fil-paragrafu 14 għandha tkun konformi mal-kondizzjonijiet li ġejjin:
(a)
il-bastiment jagħmel użu minn kameras tat-televiżjoni b’ċirkwit magħluq (CCTV) assoċjati ma’ sistema ta’ sensuri (imsejħa flimkien bħala s-“sistema tas-CCTV”) biex jirreġistra l-attivitajiet kollha tas-sajd u tal-ipproċessar abbord;
(b)
l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil bastiment individwali li jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ ma għandhiex taqbeż il-limiti li ġejjin:
(i)
75 % tal-ammont ta’ ħut skartat tal-istokk, kif stmat mill-Istat Membru rilevanti, prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali.
(ii)
30 % tal-allokazzjoni individwali tal-bastiment qabel ma beda jipparteċipa fil-provi.
(c)
il-qabdiet kollha tal-istokk soġġetti għall-allokazzjoni addizzjonali mill-bastiment, inkluż il-ħut li jkun iżgħar mid-daqs minimu tal-iżbark kif iddefinit fl-Anness XII tar-Regolament (KE) Nru 850/98 (33), għandhom jingħaddu u jitnaqqsu mill-allokazzjoni individwali tal-bastiment, kif tirriżulta minn kwalunkwe allokazzjoni addizzjonali mogħtija skont l-Artikolu 14.
(d)
hekk kif bastiment ikun uża l-allokazzjoni individwali kollha għal kwalunkwe stokk soġġett għall-allokazzjoni addizzjonali, dak il-bastiment irid iwaqqaf l-attivitajiet kollha tas-sajd fiż-żona tat-TAC rilevanti.
(e)
fir-rigward tal-istokkijiet li għalihom jista’ jintuża dan l-Artikolu, l-Istati Membri jistgħu jippermettu trasferimenti tal-allokazzjoni individwali jew ta’ kwalunkwe parti minnha minn bastimenti li ma jkunux qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ għal bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw f'dawk il-provi dment li jkun jista' jintwera li ma jiżdiedx l-iskartar minn bastimenti li ma jkunux qed jipparteċipaw.
2. Minkejja l-paragrafu 1(b)(i), Stat Membru jista’, b’mod eċċezzjonali, jagħti allokazzjoni addizzjonali lil bastiment li jtajjar il-bandiera tiegħu ta’ aktar minn 75 % tal-istima tal-ħut skartat tal-istokk prodott mit-tip ta’ bastiment li għalih jappartjeni l-bastiment individwali li jkun ingħata l-allokazzjoni addizzjonali, sakemm:
(a)
ir-rata tal-iskartar tal-istokk, kif stmata għat-tip ta’ bastiment rilevanti, tkun ta’ inqas minn 10 %;
(b)
l-inklużjoni ta’ dak it-tip ta’ bastiment tkun importanti biex jiġi evalwat il-potenzjal tas-sistema tas-CCTV għall-finijiet ta’ kontroll;
(c)
ma jinqabiżx limitu totali ta’ 75 % tal-istima tal-iskartar tal-istokk prodott mill-bastimenti kollha li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi.
3. Qabel ma jagħti l-allokazzjonijiet addizzjonali msemmija fl-Artikolu 14, Stat Membru għandu jippreżenta l-informazzjoni li ġejja lill-Kummissjoni:
(a)
il-lista tal-bastimenti li jtajru l-bandiera tiegħu li jkunu qed jipparteċipaw fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ;
(b)
l-ispeċifikazzjonijiet tat-tagħmir għall-monitoraġġ elettroniku mill-bogħod installat abbord dawk il-bastimenti;
(c)
il-kapaċità, it-tip u l-ispeċifikazzjoni tal-irkapti użati minn dawk il-bastimenti;
(d)
l-istimi tal-ħut skartat għal kull tip ta’ bastiment li jkun qed jipparteċipa fil-provi;
(e)
l-ammont ta' qabdiet tal-istokk soġġett għat-TAC rilevanti li l-bastimenti li jkunu qed jipparteċipaw fil-provi kellhom fl-2013.
Artikolu 16
Proċessar ta' informazzjoni personali
Sal-punt li r-reġistrazzjonijiet miksuba skont l-Artikolu 15(1)(a) jinvolvu l-ipproċessar ta’ data personali skont it-tifsira tad-Direttiva 95/46/KE, dik id-Direttiva għandha tapplika għall-ipproċessar ta’ data bħal din.
Artikolu 17
Irtirar ta' allokazzjonijiet addizzjonali
Fejn Stat Membru jinnota li bastiment li jkun qed jipparteċipa fi provi tas-sajd iddokumentati bis-sħiħ jonqos milli jikkonforma mal-kondizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 15, huwa għandu jirtira minnufih l-allokazzjoni addizzjonali mogħtija lil dak il-bastiment u jeskludih milli jipparteċipa f'dawk il-provi għall-bqija tal-2014.
Artikolu 18
Analiżi xjentifika tal-valutazzjonijiet tal-iskartar
Il-Kummissjoni tista’ titlob lil kwalunkwe Stat Membru li jagħmel użu minn dan il-Kapitlu biex jippreżenta l-valutazzjoni tiegħu tal-ħut skartat prodott għal kull tip ta' bastiment lil korp xjentifiku konsultattiv għall-analiżi, sabiex tiġi mmonitorjata l-implimentazzjoni tar-rekwiżit stabbilit fl-Artikolu 15(1)(b)(i). Fin-nuqqas ta’ valutazzjoni li tikkonferma t-tali ħut skartat, l-Istat Membru kkonċernat għandu jieħu kull miżura xierqa biex jiżgura l-konformità ma’ dak ir-rekwiżit u għandu jinforma lill-Kummissjoni b'dan.
KAPITOLU III
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd f'ilmijiet ta’ pajjiżi terzi
Artikolu 19
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti tal-Unjoni li jistadu f'ilmijiet ta’ pajjiż terz huwa stipulat fl-Anness III.
2. Meta Stat Membru jittrasferixxi l-kwota tiegħu lil Stat Membru ieħor ("tpartit") fiż-żoni ta’ sajd stipulati fl-Anness III, abbażi tal-Artikolu 16(8) tar-Regolament (UE) Nru 1380/2013, it-trasferiment għandu jinkludi trasferiment xieraq tal-awtorizzazzjonijiet tas-sajd u dan għandu jiġi nnotifikat lill-Kummissjoni. Madankollu, l-għadd totali ta’ awtorizzazzjonijiet tas-sajd għal kull żona ta’ sajd, kif stipulat fl-Anness III, ma għandux jinqabeż.
KAPITOLU IV
Opportunitajiet tas-sajd f'ilmijiet ta’ organizzazzjonijiet reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd
Artikolu 20
Trasferimenti u l-iskambji tal-kwota
1. Meta, skont ir-regoli ta’ organizzazzjoni reġjonali tal-ġestjoni tas-sajd (“RFMO”), ikunu permessi trasferimenti jew skambji ta’ kwoti bejn il-Partijiet Kontraenti għall-RFMO, Stat Membru ("l-Istat Membru kkonċernat") jista′ jiddiskuti ma’ Parti Kontraenti għall-RFMO u, kif xieraq, jistabbilixxi deskrizzjoni possibbli tat-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maħsub.
2. Malli l-Kummissjoni tiġi nnotifikata mill-Istat Membru kkonċernat, il-Kummissjoni tista′ tapprova d-deskrizzjoni tat-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maħsub li l-Istat Membru jkun iddiskuta mal-Parti Kontraenti rilevanti tal-RFMO. Hekk kif isir dan, il-Kummissjoni għandha tiskambja, mingħajr dewmien żejjed, il-kunsens li tintrabat b'tali trasferimenti jew skambji tal-kwota mal-Parti Kontraenti rilevanti tal-RFMO. Il-Kummissjoni għandha mbagħad tinnotifika t-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maqbul lis-segretarjat tal-RFMO f'konformità mar-regoli ta’ dik l-organizzazzjoni.
3. Il-Kummissjoni għandha tinforma lill-Istati Membri bit-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti maqbul.
4. L-opportunitajiet tas-sajd riċevuti mingħand jew trasferiti lill-Parti Kontraenti rilevanti tal-RFMO skont it-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti għandhom jitqiesu bħala kwoti allokati lil jew imnaqqsa mill-allokazzjonijiet tal-Istat Membru kkonċernat, mill-waqt li jseħħ it-trasferiment jew l-iskambju ta’ kwoti f'konformità mat-termini tal-ftehim maqbul mal-Parti Kontraenti rilevanti tal-RFMO, jew f'konformità mar-regoli tal-RFMO, kif xieraq. Din l-allokazzjoni ma għandhiex tibdel il-formola ta’ distribuzzjoni eżistenti għall-fini tal-allokazzjoni ta’ opportunitajiet ta’ sajd fost l-Istati Membri f'konformità mal-prinċipju ta’ stabbiltà relattiva tal-attivitajiet tas-sajd.
Taqsima 1
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT
Artikolu 21
Limitazzjonijiet fuq il-kapaċità tas-sajd, tal-kultivazzjoni u tat-tismin tat-tonn
1. L-għadd ta’ dgħajjes tal-Unjoni tal-lixka u tas-sajd bir-rixa awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn bejn 8 kg/75 ċm u 30 kg/115 ċm fil-Lvant tal-Atlantiku għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness IV.
2. L-għadd ta’ bastimenti tal-Unjoni tas-sajd kostali artiġjanali awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn bejn 8 kg/75 ċm u 30 kg/115 ċm fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness IV.
3. L-għadd ta' bastimenti tal-Unjoni li jistadu għat-tonn fil-Baħar Adrijatiku għall-finijiet ta' kultivazzjoni, awtorizzati sabiex jistadu attivament għat-tonn ta' bejn it-8 kg/75 cm u t-30 kg/115 cm għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 3 tal-Anness IV.
4. L-għadd u l-kapaċità totali f'tunnellaġġ gross ta' bastimenti tas-sajd awtorizzati li jistadu għal, iżommu abbord, jittrasbordaw, jittrasportaw, jew jiżbarkaw tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 4 tal-Anness IV.
5. L-għadd ta' nases involuti fis-sajd għat-tonn fil-Lvant tal-Atlantiku u fil-Mediterran għandu jkun limitat kif stipulat fil-punt 5 tal-Anness IV.
6. Il-kapaċità tal-kultivazzjoni tat-tonn, il-kapaċità tat-tismin u l-kontribut massimu ta' tonn maqbud mis-selvaġġ allokat għall-istabbilimenti tal-akkwakultura fil-Lvant tal-Atlantiku u l-Mediterran għandhom ikunu limitati kif stipulat fil-punt 6 tal-Anness IV.
Artikolu 22
Sajd rikreattiv u sportiv
L-Istati Membri għandhom jallokaw kwota speċifika tat-tonn għas-sajd rikreattiv u sportiv mill-kwoti tagħhom allokati fl-Anness ID.
Artikolu 23
Klieb il-baħar
1. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ pixxivolpi għajnu kbira (Alopias superciliosus) minn kwalunkwe attività tas-sajd.
2. Għandu jkun ipprojbit sajd dirett għal speċijiet ta’ pixxivolpi tal-ġeneru Alopias.
3. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ kurazzi komuni tal-familja Sphyrnidae (ħlief għas-Sphyrna tiburo) b'assoċjazzjoni mal-attivitajiet tas-sajd fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-ICCAT.
4. Għandhom ikunu pprojbiti ż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ klieb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniċi (Carcharhinus longimanus) maqbuda f'kull attività ta’ sajd.
5. Għandha tkun ipprojbita ż-żamma abbord ta' tawru seta (Carcharhinus falciformis) maqbuda f'kull attività ta' sajd.
Taqsima 2
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR
Artikolu 24
Projbizzjonijiet u l-limitazzjonijiet tal-qbid
1. Is-sajd dirett għall-ispeċijiet imsemmija fil-Parti A tal-Anness V, għandu jkun ipprojbit fiż-żoni u matul il-perijodi stipulati hemmhekk.
2. Għas-sajd esploratorju, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali stipulati fil-Parti B tal-Anness V għandhom japplikaw fis-subżoni msemmija hemmhekk.
Artikolu 25
Sajd esploratorju
1. Huma biss dawk l-Istati Membri li huma membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR li jistgħu jipparteċipaw f'sajd esploratorju bil-konzijiet għad-Dissostichus spp. fis-subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll fid-diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a barra miż-żoni ta' ġurisdizzjoni nazzjonali fl-2014. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jipparteċipa f’sajd bħal dan, għandu jinnotifika lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont l-Artikoli 7 u 7a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 u fi kwalunkwe każ mhux aktar tard mill-1 ta' Ġunju 2014.
2. Fir-rigward tas-subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll tad-diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a, it-TACs u l-limiti tal-qbid inċidentali għal kull subżona u diviżjoni, u d-distribuzzjoni tagħhom f'Unitajiet ta' Riċerka fuq Skala Żgħira (SSRUs) fi ħdan kull waħda minnhom, għandhom ikunu kif stipulat fil-Parti B tal-Anness V. Għandu jieqaf is-sajd f'kull SSRU meta l-qabda rrappurtata tilħaq it-TAC speċifikata u dik l-SSRU għandha tingħalaq għas-sajd għall-bqija tal-istaġun.
3. Is-sajd għandu jseħħ fuq medda ġeografika u batimetrika kbira kemm jista′ jkun sabiex tinkiseb l-informazzjoni meħtieġa biex jiġi determinat il-potenzjal tas-sajd u sabiex tiġi evitata l-konċentrazzjoni żejda tal-qbid u tal-isforz tas-sajd. Madankollu, is-sajd fis-subżoni 88.1 u 88.2 tal-FAO kif ukoll fid-diviżjonijiet 58.4.1, 58.4.2 u 58.4.3a għandu jkun ipprojbit f'fond ta' inqas minn 550 m.
Artikolu 26
Sajd għall-krill matul l-istaġun tas-sajd 2014/2015
1. Dawk l-Istati Membri biss li huma Membri tal-Kummissjoni tas-CCAMLR jistgħu jistadu għall-krill (Euphausia superba) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR matul l-istaġun tas-sajd 2014/2015. Jekk tali Stat Membru jkollu l-intenzjoni li jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR, huwa għandu jinnotifika, mhux aktar tard mill-1 ta' Ġunju 2014, lis-Segretarjat tas-CCAMLR, skont l-Artikolu 5a tar-Regolament (KE) Nru 601/2004, u lill-Kummissjoni, bl-użu tal-format stipulat fil-Parti C tal-Anness V ta' dan ir-Regolament, bl-intenzjoni tiegħu li jistad għall-krill.
2. In-notifika msemmija fil-paragrafu 1 ta' dan l-Artikolu għandha tinkludi l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004 għal kull bastiment li għandu jiġi awtorizzat mill-Istat Membru biex jipparteċipa fis-sajd għall-krill.
3. Stat Membru li għandu l-intenzjoni jistad għall-krill fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandu jinnotifika l-intenzjoni tiegħu li jagħmel dan fil-każ biss tal-bastimenti awtorizzati li fil-mument tan-notifika jtajru l-bandiera tiegħu jew dawk li jtajru l-bandiera ta’ membru ieħor tas-CCAMLR li fiż-żmien meta jsir is-sajd mistennija li jkunu jtajru l-bandiera ta’ dak l-Istat Membru.
4. L-Istati Membri għandhom ikunu intitolati li jawtorizzaw il-parteċipazzjoni f'sajd għall-krill minn bastimenti barra minn dawk innotifikati lis-Segretarjat tas-CCAMLR skont il-paragrafi 1, 2 u 3 ta' dan l-Artikolu, jekk bastiment awtorizzat ma jkunx jista' jipparteċipa minħabba raġunijiet operattivi leġittimi jew minħabba force majeure. F'ċirkostanzi bħal dawk l-Istati Membri kkonċernati għandhom jinfurmaw minnufih lis-Segretarjat tas-CCAMLR u lill-Kummissjoni, u jipprovdu:
(a)
dettalji sħaħ tal-bastiment(i) maħsub(a) li se jissostitwixxi/u, inkluża l-informazzjoni prevista fl-Artikolu 3 tar-Regolament (KE) Nru 601/2004;
(b)
rendikont komprensiv tar-raġunijiet li jiġġustifikaw is-sostituzzjoni u kwalunkwe evidenza jew referenzi rilevanti ta’ appoġġ.
5. L-Istati Membri ma għandhomx jawtorizzaw bastimenti elenkati fi kwalunkwe waħda mil-Listi ta’ Bastimenti ta’ Sajd illegali, mhux rappurtat u mhux regolat (IUU) tas-CCAMLR sabiex jipparteċipaw fis-sajd għall-krill.
Taqsima 3
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC
Artikolu 27
Limitazzjoni tal-kapaċità tas-sajd tal-bastimenti tas-sajd fiż-żona tal-Konvenzjoni tal-IOTC
1. L-għadd massimu ta' bastimenti tas-sajd tal-Unjoni li jistadu għat-tonn tropikali fiż-żona tal-Konvenzjoni IOTC u l-kapaċità korrispondenti f'tunnellaġġ gross għandu jkun kif stipulat fil-punt 1 tal-Anness VI.
2. L-għadd massimu ta' bastimenti tal-Unjoni li jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) u l-alonga (Thunnus alalunga) fiż-żona tal-Konvenzjoni IOTC, u l-kapaċità korrispondenti f'tunnellaġġ gross għandu jkun kif stipulat fil-punt 2 tal-Anness VI.
3. L-Istati Membri jistgħu jallokaw mill-ġdid bastimenti assenjati għal wieħed miż-żewġ attivitajiet ta’ sajd imsemmija fil-paragrafi 1 u 2 lill-attività tas-sajd l-oħra, dment li jistgħu juru lill-Kummissjoni li din l-bidla ma twassalx għal żieda fl-isforz tas-sajd fuq l-istokkijiet tal-ħut involuti.
4. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li, meta jkun hemm trasferiment propost ta’ kapaċità għall-flotta tagħhom, il-bastimenti li jkunu se jiġu trasferiti jkunu fuq ir-Reġistru ta’ Bastimenti tal-IOTC jew fuq ir-reġistru ta’ bastimenti ta’ organizzazzjonijiet reġjonali oħra għas-sajd tat-tonn. Barra minn hekk, ma jista’ jiġi ttrasferit ebda bastiment li jinsab fuq il-lista ta' bastimenti involuti f'attivitajiet ta' sajd IUU (bastimenti IUU) ta' xi RFMO.
5. Sabiex titqies l-implimentazzjoni tal-pjanijiet ta' żvilupp ippreżentati lill-IOTC, l-Istati Membri ma jistgħux iżidu l-kapaċità tas-sajd tagħhom lil hinn mil-limiti msemmija fil-paragrafi 1 u 2 ħlief fil-limiti stipulati f'dawk il-pjanijiet.
Artikolu 28
Klieb il-baħar
1. Iż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ pixxivolpi tal-ispeċijiet kollha tal-familja Alopiidae fi kwalunkwe attività ta’ sajd għandhom ikunu pprojbiti.
2. Iż-żamma abbord, it-trasbord jew l-iżbark ta’ kwalunkwe parti jew karkassa sħiħa ta’ klieb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniċi (Carcharhinus longimanus) f’kull tip ta’ sajd għandu jkun ipprojbit, ħlief għall-bastimenti b'anqas minn 24 metru tul impenjati biss f’operazzjonijiet tas-sajd fiż-Żona Ekonomika Esklussiva (ŻEE) ta’ Stat Membru huma jtajru l-bandiera tagħhom, u sakemm il-qabda tagħhom tkun destinata biss għall-konsum lokali.
3. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 u 2 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. L-eżemplari maqbuda għandhom jinħelsu minnufih.
Taqsima 4
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO
Artikolu 29
Sajd għal ħut pelaġiku - il-limitazzjoni tal-kapaċità
L-Istati Membri li b'mod attiv eżerċitaw attivitajiet tas-sajd għal ħut pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, l-2008 jew l-2009 għandhom jillimitaw il-livell totali ta' tunnellaġġ gross ta' bastimenti li jtajru l-bandiera tagħhom li jistadu għall-istokkijiet pelaġiċi fl-2014 għal-livell totali tal-Unjoni Ewropea ta' 78 600 tunnellaġġ gross f’dik iż-żona.
Artikolu 30
Sajd għal ħut pelaġiku - it-TACs
1. Huma biss dawk l-Istati Membri li eżerċitaw attivitajiet tas-sajd b'mod attiv għal ħut pelaġiku fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fl-2007, l-2008 jew l-2009, kif speċifikat fl-Artikolu 29, li jistgħu jistadu għal stokkijiet pelaġiċi f'dik iż-żona skont it-TACs stipulati fl-Anness IJ.
2. L-opportunitajiet tas-sajd stipulati fl-Anness IJ jistgħu jinqabdu biss bil-kundizzjoni li l-Istati Membri jibagħtu lill-Kummissjoni l-lista ta' bastimenti li stadu attivament jew kienu involuti fit-trasbord fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO, ir-reġistri tas-sistema ta' monitoraġġ tal-bastimenti (VMS), ir-rapporti ta' kull xahar dwar il-qbid u, fejn disponibbli, id-daħliet fil-portijiet mhux aktar tard mill-ħames jum tax-xahar ta’ wara, sabiex il-Kummissjoni tikkomunikahom lis-Segretarjat tal-SPRFMO.
Artikolu 31
Sajd tal-qiegħ
L-Istati Membri b’rekords fil-passat ta' sforz jew qbid f’attivitajiet tas-sajd tal-qiegħ fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO matul il-perijodu mill-1 ta’ Jannar 2002 sal-31 ta’ Diċembru 2006 għandhom jillimitaw l-isforz jew il-qbid tagħhom:
(a)
għal-livell medju ta’ parametri tal-qbid jew tal-isforz matul dak il-perijodu; u
(b)
għal dawk il-partijiet biss taż-Żona tal-Konvenzjoni tal-SPRFMO fejn seħħew attivitajiet ta’ sajd tal-qiegħ fi kwalunkwe staġun tas-sajd preċedenti.
Taqsima 5
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC
Artikolu 32
Sajd bil-purse-seine
1. Is-sajd minn bastimenti bil-purse seine għat-tonna safra (Thunnus albacares), it-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus) u l-palamit (Katsuwonus pelamis) għandu jkun ipprojbit:
(a)
mid-29 ta' Lulju sat-28 ta' Settembru 2014 jew mit-18 ta' Novembru 2014 sat-18 ta' Jannar 2015 fiż-żona ddefinita bil-limiti li ġejjin:
-
il-linji tal-kosta tal-Paċifiku tal-Ameriki,
-
il-lonġitudni 150° W,
-
il-latitudni 40° N,
-
il-latitudni 40° S;
(b)
mid-29 ta' Settembru sad-29 ta' Ottubru 2014 fiż-żona ddefinita bil-limiti li ġejjin:
-
il-lonġitudni 96° W,
-
il-lonġitudni 110° W,
-
il-latitudni 4° N,
-
il-latitudni 3° S.
2. L-Istati Membri kkonċernati għandhom jinnotifikaw lill-Kummissjoni bil-perijodu ta’ għeluq magħżul imsemmi fil-paragrafu 1 qabel l-1 ta’ April 2014. Il-bastimenti bil-purse seine kollha tal-Istati Membri kkonċernati għandhom jieqfu mis-sajd bil-purse seine fiż-żoni ddefiniti fil-paragrafu 1 tul il-perijodu magħżul.
3. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse-seine li jistadu għat-tonn fiż-Żona ta’ Konvenzjoni tal-IATTC għandhom iżommu abbord u wara jiżbarkaw jew jittrasbordaw it-tonna safra, it-tonn għajnu kbira u l-palamit kollu maqbud.
4. Il-paragrafu 3 ma għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
meta l-ħut ma jitqiesx tajjeb għall-konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġuni għajr dik ta' daqs; jew
(b)
matul l-aħħar tefgħa ta' xibka ta' vjaġġ, meta jista' ma jkunx baqa' spazju biżżejjed fejn jitqiegħed it-tonn kollu maqbud f'dik it-tefgħa.
5. Għandu jkun ipprojbit is-sajd għall-klieb il-baħar bil-qarnuna bajda oċeaniċi (Carharhinus longimanus) fiż-Żona tal-Konvenzjoni tal-IATTC, u ż-żamma abbord, it-trasbord, il-ħżin, l-offerta għall-bejgħ, il-bejgħ jew l-iżbark ta’ parti minn karkassa jew il-karkassa kollha tal-klieb il-baħar tal-qarnuna bajda oċeaniċi f'dik iż-żona.
6. Meta tinqabad b’mod aċċidentali, l-ispeċi msemmija fil-paragrafu 5 ma għandhiex issirilha ħsara. L-eżemplari maqbuda għandhom jinħelsu minnufih mill-operaturi tal-bastiment, li għandhom ukoll:
(a)
jirreġistraw l-għadd ta’ rilaxxi b’indikazzjoni tal-istatus tal-ħuta (mejta jew ħajja);
(b)
jirrappurtaw l-informazzjoni speċifikata fil-paragrafu (a) lill-Istat Membru li huma ċittadini tiegħu. L-Istati Membri għandhom jibagħtu din l-informazzjoni lill-Kummissjoni sal-31 ta’ Jannar 2014.
Taqsima 6
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO
Artikolu 33
Projbizzjoni tas-sajd għall-klieb il-baħar tal-baħar fond
Is-sajd dirett għall-klieb il-baħar tal-fond li ġejjin fiż-Żona tal-Konvenzjoni tas-SEAFO għandu jkun ipprojbit:
-
rebekkini (Rajidae),
-
mazzola griża (Squalus acanthias),
-
mazzola tal-fanal Bigelow (Etmopterus pusillus),
-
mazzola tal-fanal ta' denb qasir (Etmopterus brachyurus),
-
mazzola tal-fanal maġġuri (Etmopterus princeps),
-
mazzola tal-fanal minuri (Etmopterus pusillus),
-
gattarell fantażma (Apristurus manis),
-
kelb il-baħar bellusi (Scymnodon squamulosus),
-
klieb il-baħar tal-fond tas-superordni Selachimorpha.
Taqsima 7
Iż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC
Artikolu 34
Kondizzjonijiet għat-tonn għajnu kbira, it-tonna safra, il-palamit u l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku
1. L-Istati Membri għandhom jiżguraw li n-numru ta' ġranet ta’ sajd allokati lill-bastimenti tas-sajd bil-purse seine għat-tonn għajnu kbira (Thunnus obesus), it-tonna safra (Thunnus albacares), u l-palamit (Katsuwonus pelamis) fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC fl-ibħra internazzjonali u li jinsabu bejn 20° N u 20° S ma jkunx iżjed minn 403 ġranet.
2. Il-bastimenti tal-Unjoni ma għandhomx ikollhom l-alonga tan-Nofsinhar tal-Paċifiku (Thunnus alalunga) fil-mira fiż-żona tal-Konvenzjoni WCPFC fin-Nofsinhar ta’ 20° S.
Artikolu 35
Żona magħluqa għas-sajd FAD
1. Fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni WCPFC li tinsab bejn 20° N u 20° S, l-attivitajiet tas-sajd minn bastimenti tas-sajd bil-purse-seine li jużaw l-apparat ta' aggregazzjoni tal-ħut (FADs) għandhom ikunu pprojibiti bejn il-ħinijiet ta’ 00:00 tal-1 ta' Lulju 2014 u 24:00 tal-31 ta' Ottubru 2014. Matul dan il-perijodu, bastiment tas-sajd bil-purse seine ma jistax ikun involut f'operazzjonijiet tas-sajd f'dik il-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC ħlief jekk ikollu abbord osservatur sabiex jissorvelja li l-bastiment f'ebda ħin ma:
(a)
juża jew iħaddem apparat tal-FAD jew apparat elettroniku assoċjat;
(b)
jistad fuq ġlejjeb ta’ ħut b'assoċjazzjoni mal-FADs.
2. Il-bastimenti tas-sajd bil-purse seine kollha li jistadu fil-parti taż-Żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC imsemmija fil-paragrafu 1 għandhom iżommu abbord u jiżbarkaw jew jittrasbordaw it-tonn għajnu kbira, it-tonna safra u l-palamit maqbud kollu.
3. Il-paragrafu 2 ma għandux japplika għall-każijiet li ġejjin:
(a)
fl-aħħar tefgħa ta’ xibka ta’ vjaġġ, jekk il-bastiment ma jkollux spazju biżżejjed sabiex joqgħod il-ħut kollu;
(b)
meta l-ħut ma jitqiesx tajjeb għall-konsum mill-bniedem għal kwalunkwe raġuni għajr dawk ta’ daqs; jew
(c)
meta sseħħ ħsara serja fl-apparat tal-friża.
Artikolu 36
Żona kondiviża bejn l-IATTC u d-WCPFC
1. Il-bastimenti elenkati esklussivament fir-reġistru tad-WCPFC għandhom japplikaw il-miżuri stabbiliti fl-Artikoli 34 sa 37 meta jkunu qed jistadu fiż-żona kondiviża bejn l-IATTC u d-WCPFC kif definit fl-Artikolu 4(p).
2. Il-bastimenti elenkati kemm fir-reġistru tad-WCPFC kif ukoll fir-reġistru tal-IATTC u l-bastimenti elenkati esklussivament fir-reġistru tal-IATTC għandhom japplikaw il-miżuri stabbiliti fl-Artikolu 32(1)(a) u (2) sa (6) meta jistadu fiż-żona kondiviża bejn l-IATTC u d-WCPFC kif definit fl-Artikolu 4(p).
Artikolu 37
Limitazzjonijiet fl-għadd ta’ bastimenti tal-Unjoni awtorizzati biex jistadu għall-pixxispad
L-għadd massimu ta' bastimenti tal-Unjoni awtorizzati sabiex jistadu għall-pixxispad (Xiphias gladius) f'żoni fin-Nofisnhar ta' 20° S taż-żona tal-Konvenzjoni tad-WCPFC għandu jkun kif indikat fl-Anness VII.
Taqsima 8
Il-Baħar Bering
Artikolu 38
Projbizzjoni fuq is-sajd fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering
Is-sajd għall-pollakkju (Theragra chalcogramma) fl-ibħra miftuħa tal-Baħar Bering għandu jkun ipprojbit.
TITOLU III
OPPORTUNITAJIET TAS-SAJD GĦALL-BASTIMENTI TA′ PAJJIŻI TERZI FL-ILMIJIET TAL-UNJONI
Artikolu 39
TACs
Il-bastimenti tas-sajd li jtajru l-bandiera tan-Norveġja u l-bastimenti tas-sajd irreġistrati fil-Gżejjer Faeroe għandhom ikunu awtorizzati li jwettqu qabdiet fl-ilmijiet tal-Unjoni, fil-limiti tat-TACs stipulati fl-Anness I ta’ dan ir-Regolament u soġġett għall-kondizzjonijiet previsti f'dan ir-Regolament u fil-Kapitolu III tar-Regolament (KE) Nru 1006/2008.
Artikolu 40
Awtorizzazzjonijiet tas-sajd
1. L-għadd massimu ta' awtorizzazzjonijiet tas-sajd għall-bastimenti ta' pajjiżi terzi li jistadu fl-ilmijiet tal-Unjoni huwa stipulat fl-Anness VIII.
2. Ħut minn stokkijiet li għalihom hemm TACs stabbiliti ma għandux jinżamm abbord jew jiġi żbarkat ħlief jekk il-qabdiet ikunu ttieħdu minn bastimenti ta' pajjiż terz li għandu kwota u dik il-kwota ma tkunx eżawrita.
Artikolu 41
Projbizzjonijiet
1. Il-bastimenti ta’ pajjiżi terzi għandhom ikunu pprojbiti milli jistadu għall-ispeċijiet li ġejjin, milli jżommuhom abbord, milli jittrasbordawhom jew milli jiżbarkawhom:
(a)
il-gabdoll (Cetorhinus maximus) u l-kelb il-baħar abjad (Carcharodon carcharias) fl-ilmijiet tal-Unjoni;
(b)
l-ixkatlu komuni (Squatina squatina) fl-ilmijiet tal-Unjoni;
(c)
ir-rebekkin skur (Diptrus batis) kumpless (Dipturus cf. flossada u Dipturus cf. intermedia) fl-ilmijiet tal-Unjoni tad-diviżjoni IIa tal-ICES u tas-subżoni III, IV, VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(d)
ir-raja ondjata (Raja undulata) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni VI, IX u X tal-ICES u l-ħamiema (Raja alba) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni VI, VII, VIII, IX u X tal-ICES;
(e)
il-pixxiplamtu (Lamna nasus) fl-ilmijiet tal-Unjoni;
(f)
il-guitarfish (Rhinobatidae) fl-ilmijiet tal-Unjoni tas-subżoni I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X u XII tal-ICES;
(g)
ir-raja manta ġiganta (Manta birostris) fl-ilmijiet tal-Unjoni.
2. Meta l-ispeċijiet imsemmija fil-paragrafu 1 jinqabdu b’mod aċċidentali, ma għandhiex issirilhom ħsara. L-eżemplari maqbuda għandhom jinħelsu minnufih.
TITOLU IV
DISPOŻIZZJONIJIET FINALI
Artikolu 42
Proċedura ta' Kumitat
1. Il-Kummissjoni għandha tiġi assistita mill-Kumitat dwar is-Sajd u l-Akkwakultura stabbilit bir-Regolament (UE) Nru 1380/2013. Dan il-Kumitat għandu jkun kumitat skont it-tifsira tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
2. Fejn ma jsir ebda riferiment għal dan il-paragrafu, għandu japplika l-Artikolu 5 tar-Regolament (UE) Nru 182/2011.
Artikolu 43
Dħul fis-seħħ
Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ l-għada tal-jum tal-pubblikazzjoni tiegħu f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
Huwa għandu japplika mill-1 ta’ Jannar 2014.
Madankollu, l-Artikolu 8 għandu japplika mill-1 ta’ Frar 2014.
Id-dispożizzjonijiet dwar l-opportunitajiet tas-sajd stipulati fl-Artikoli 24, 25 u 26 u l-Annessi IE u V għaż-Żona tal-Konvenzjoni tas-CCAMLR għandhom japplikaw mid-dati speċifikati fihom.
Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha.
Magħmul fi Brussell, l-20 ta’ Jannar 2014.