Input:
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/110
z dne 26. januarja 2015
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije ter o zaključku postopka za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9(4) ter člena 11(2) in (5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prejšnja preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1256/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske („LRK“), Rusije, Tajske in Ukrajine („dokončni protidampinški ukrepi“). Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 10,1 % do 90,6 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(2)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 18. septembra 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Zaščitni odbor industrije varjenih jeklenih cevi Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje varjenih cevi v Uniji, v tem primeru več kot 25 %.
(3)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 19. decembra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je potekalo v obdobju od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih postopek zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine („zadevne države“), nepovezane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(7)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.
4.2.1 Vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki
(8)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, Rusije in Ukrajine je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(9)
Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika za izbor vzorca od nobenega proizvajalca izvoznika iz LRK. Prejela je izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca od enega proizvajalca izvoznika iz Ukrajine. Prejela je tri izpolnjene vprašalnike za izbor vzorca od proizvajalcev izvoznikov iz Rusije. Zato je Komisija menila, da vzorčenje proizvajalcev izvoznikov ni potrebno.
4.2.2 Vzorčenje v zvezi z uvozniki in proizvajalci Unije
(10)
Zaradi velikega števila nepovezanih uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Glede na to, da Komisija ni prejela nobenega izpolnjenega vprašalnika, se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike.
(11)
Ker je v postopek vključenih veliko proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku navedeno, da je Komisija za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, temeljil pa je na obsegu prodaje in proizvodnje ter geografski lokaciji proizvajalcev v Uniji. Vzorec je ustrezal največjemu reprezentativnemu obsegu proizvodnje in prodaje, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, tj. 52 % celotne proizvodnje in prodaje nepovezanim strankam v EU s strani industrije Unije. Poleg tega je bil vzorec reprezentativen z vidika geografske lokacije družb, saj je zajemal štiri različne države članice. Na dan objave obvestila o začetku so potekala posvetovanja v zvezi s predlaganim vzorcem s proizvajalci iz EU. Predlagani vzorec je bil potrjen, saj se ni javil noben dodaten proizvajalec, poleg tega pa tudi ni bilo pripomb v zvezi z vzorcem.
(12)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga, verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je zato poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom in proizvajalcem Unije, vključenim v vzorec. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Arcelor Mittal Karvina, Češka,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poljska,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italija,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Združeno kraljestvo;
(b)
proizvajalec izvoznik iz Belorusije:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belorusija;
(c)
trgovec, povezan s proizvajalcem izvoznikom iz Ukrajine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švica;
(d)
proizvajalec iz Rusije:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusija;
(e)
proizvajalec iz primerljive države:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Južna Afrika.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(13)
Zadevni izdelek so varjene cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77, s poreklom iz Belorusije, LRK, Rusije in Ukrajine.
(14)
Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.
2. Podobni izdelek
(15)
Ugotovljeno je bilo, da imajo varjene cevi, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter varjene cevi, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah in primerljivi državi, v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične značilnosti ter enake osnovne uporabe kot varjene cevi, proizvedene v zadevnih državah in prodane za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(16)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz štirih zadevnih držav zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
(17)
Vse štiri države, ki so v preiskavi, so v OPP izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato nadaljevanje dampinga v nobeni od štirih držav, ki so v preiskavi, ni verjetno. Ocena je bila omejena na verjetnost ponovitve dampinga ob uporabi izvoznih cen za druge tretje države. Kot v prejšnji preiskavi se izvoz v Belorusijo v ta namen ni upošteval.
DRŽAVE BREZ TRŽNEGA GOSPODARSTVA
1. Primerljiva država
(18)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe Belorusija in LRK ne štejeta za državi s tržnim gospodarstvom. V prejšnji preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. V obvestilu o začetku je bilo predvideno, da se ZDA v tem pregledu zaradi izteka ukrepa uporabijo kot primerljiva država, kot je predlagal vložnik.
(19)
Komisija je prejela pripombe družbe Mogilev in beloruskih oblasti. Zainteresirane strani iz LRK niso poslale pripomb.
(20)
Zainteresirane strani iz Belorusije so trdile, da ZDA niso ustrezna izbira zaradi domnevnih povezav med edinim sodelujočim ameriškim proizvajalcem in industrijo Unije.
(21)
Zainteresirane strani iz Belorusije so predlagale, naj se kot primerljiva država uporabi Rusija, saj naj bi bila ruska jeklarska industrija podobna beloruski zaradi njunih skupnih vezi z državami nekdanje Sovjetske zveze.
(22)
Vendar pa je preiskava pokazala, da se pri stroških proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca v Rusiji (glej uvodno izjavo 69) ni ustrezno upoštevala vrednost zemeljskega plina. Poleg tega sodelovanje tega proizvajalca v Rusiji ne zadostuje (glej uvodno izjavo 61). Zato se Rusija ni štela kot primerna primerljiva država.
(23)
Komisija je tudi navedla druge tretje države, ki izvažajo zadevni izdelek v Unijo. Komisija je vzpostavila stik s proizvajalci v 14 državah proizvajalkah jekla. To je vključevalo na primer Bosno in Hercegovino, Brazilijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo, Južno Afriko, Južno Korejo in Tajvan.
(24)
Na koncu ni sodeloval noben proizvajalec iz ZDA. Vendar pa je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike od proizvajalcev iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Južne Afrike. Zaradi znatnega obsega domače prodaje proizvajalca iz Južne Afrike je Komisija menila, da je Južna Afrika najprimernejša izbira.
BELORUSIJA
1. Uvodna opomba
(25)
Največji znani proizvajalec iz Belorusije, družba OJSC Mogilev Metallurgical Works („družba Mogilev“) je sodeloval v preiskavi. Vendar družba Mogilev v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 27.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(26)
Normalna vrednost za Belorusijo je bila določena za vsako vrsto podobnega izdelka na podlagi domačih prodajnih cen za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“). Če ni bilo prodaje posamezne vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu Južne Afrike, je Komisija konstruirala normalno vrednost, tako da je proizvodnim stroškom podobnega izdelka prištela prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(27)
V OPP družba Mogilev zadevnega izdelka ni izvažala v Unijo. Verjetna izvozna cena je bila tako določena na podlagi prodajnih cen v druge tretje države.
2.3 Primerjava
(28)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(29)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, rabatih, popustih in obsegu trgovine.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(30)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe določena na 28,4 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(31)
Proizvodne linije družbe Mogilev so se uporabljale tako za proizvodnjo varjenih cevi kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov s cevnim prerezom (proizvodnjo obeh proizvodov ločuje le manjša proizvodna faza). Družba Mogilev je proizvedla precejšnjo količino drugih izdelkov s cevnim prerezom in jih med drugim izvozila tudi v Unijo, saj za ta izdelek ni nobenih veljavnih protidampinških dajatev. Poleg tega je družba Mogilev proizvajala varjene cevi s premerom več kot 168,3 mm („velike cevi“), za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji.
(32)
Na podlagi trenutnega nabora izdelkov so bile neizkoriščene zmogljivosti družbe Mogilev ocenjene na približno 20 000 ton, kar je približno 5 % potrošnje Unije.
(33)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja tveganje, da bo družba Mogilev prodala znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
(34)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da je njena dejanska neizkoriščena zmogljivost precej manjša zaradi ozkega grla pri hidravličnem preskusu. Vendar je hidravlični preskus le manjši del celotnega proizvodnega procesa zadevnega izdelka, zato je tako ozko grlo relativno enostavno odstraniti. Tako ni mogoče sprejeti argumenta, da se neizkoriščena zmogljivost obrata določi na podlagi ozkega grla pri opremi za hidravlični preskus.
3.2 Premik proizvodnje drugih izdelkov, ki se proizvajajo v istih obratih
(35)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 31, je za družbo Mogilev trenutno bolj donosna proizvodnja drugih izdelkov s cevnim prerezom, saj zanje ne veljajo protidampinške dajatve, medtem ko za varjene cevi veljajo protidampinške dajatve v Uniji. Dejansko je bila proizvodnja v OPP močno osredotočena na izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve v Uniji, ki so predstavljali veliko večino proizvedenih izdelkov. V odsotnosti ukrepov za varjene cevi se lahko pričakuje, da bo družba Mogilev proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in namesto izdelkov, za katere trenutno ni ukrepov, proizvedla več varjenih cevi.
(36)
Zato obstaja veliko tveganje, da bo družba Mogilev vsaj delno preusmerila proizvodnjo z izdelkov, za katere trenutno ne veljajo protidampinške dajatve, na varjene cevi za trg Unije po dampinških cenah, če bi se ukrepi razveljavili.
(37)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da svojega nabora izdelkov ne bo z drugih izdelkov s cevnim prerezom takoj preusmerila na varjene cevi, saj že vrsto let prodaja druge izdelke s cevnim prerezom v veliko večjem obsegu kot varjene cevi, zato ni razloga za spremembo.
(38)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je EU za družbo Mogilev največji trg za druge izdelke s cevnim prerezom in da družba Mogilev trenutno ne prodaja varjenih cevi na trgu Unije. Družba Mogilev ni predložila nobenih dokazov, da bi se deleža prodaje obeh vrst izdelkov v EU spremenila, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Zato se ohrani ugotovitev, da bo družba Mogilev v primeru razveljavitve ukrepov verjetno proizvajala bolj uravnotežen nabor izdelkov in proizvodnjo za trg Unije vsaj deloma preusmerila z drugih izdelkov s cevnim prerezom na varjene cevi.
3.3 Privlačnost trga Unije
(39)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 27, Belorusija v OPP ni izvažala zadevnega izdelka v Unijo. Zato bi morala verjetnost tveganja za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi se ukrepi razveljavili, temeljiti na naslednjem:
-
prevladujočih prodajnih cenah za druge izvozne trge,
-
prevladujočih cenah na trgu Unije, tako za industrijo Unije kot tudi za druge uvozne vire; in
-
prodajnem ravnanju družbe Mogilev za izdelke, za katere ne veljajo protidampinške dajatve.
(40)
Pri primerjavi povprečnih prodajnih cen družbe Mogilev v druge države s tistimi na trgu Unije je opazna znatna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. Cene družbe Mogilev so tudi nižje od cen drugih izvoznic na trg Unije, na primer Indije in Turčije.
(41)
Verjetna privlačnost trga Unije je še večja zaradi dejstva, da družba Mogilev že ima prodajne poti, ki se trenutno uporabljajo za prodajo drugih izdelkov, vendar bi se lahko ob razveljavitvi ukrepov uporabljale tudi za prodajo zadevnega izdelka.
(42)
Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja večje tveganje za preusmeritev izvoza na trg Unije po dampinških cenah, saj je trg Unije veliko bolj zanimiv z vidika cen.
(43)
Po razkritju je družba Mogilev trdila, da se znatno povečanje njene prodaje varjenih cevi na domačem in na ruskem trgu v celotnem obravnavanem obdobju ni pravilno upoštevalo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo povečanje obsega prodaje na teh trgih med preiskavo potrjeno. Družba Mogilev je v svojih komentarjih po razkritju nadalje potrdila, da se varjene cevi prodajajo po ceni, ki je nižja od prevladujočih tržnih cen na trgu EU. Zato dejstvo, da se je obseg prodaje teh izdelkov na domačem in na ruskem trgu sčasoma povečal, ne zmanjšuje ali odpravlja tveganja za preusmeritev na trg Unije zaradi ugodnejših cen. Zahtevek družbe Mogilev se zato zavrne.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(44)
Glede na razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti v Belorusiji, tveganje za preusmeritev proizvodnje z drugih izdelkov na zadevni izdelek in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.
LRK
1. Uvodne ugotovitve
(45)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, Komisija ni prejela nobenega odgovora iz LRK. Ker proizvajalci izvozniki iz LRK niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kitajski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.
(46)
Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so statistični podatki o uvozu in izvozu (Eurostat in podatki o kitajskem izvozu) in Metal Bulletin.
(47)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zdelo se je primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(48)
Normalna vrednost za LRK je bila določena na podlagi povprečne domače prodajne cene za nepovezane stranke v običajnem poteku trgovine v Južni Afriki („primerljiva država“).
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(49)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so morale izvozne cene v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih.
(50)
Komisija je najprej proučila statistične podatke Eurostata. Vendar so bile količine izdelka, uvoženega iz LRK, zelo majhne, tako da njihove cene niso štele za reprezentativne. Zato je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o kitajskem izvozu v tretje države.
2.3 Primerjava
(51)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(52)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, nevračljivem DDV, izvoznih stroških, rabatih in popustih.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(53)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 39,3 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(54)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, so bili uporabljeni naslednji viri:
-
informacije, ki jih je predložil vložnik,
-
razpoložljive publikacije (na primer Metal Bulletin),
-
informacije, pridobljene v prejšnji preiskavi.
(55)
Kitajska industrija varjenih cevi je znana kot daleč največja na svetu. Metal Bulletin je za varjene cevi za leto 2012 poročal o letni proizvodnji približno 35 milijonov ton. Vložnik je ocenil, da proizvodna zmogljivost za varjene cevi v LRK močno presega 45 milijonov ton na leto. To pomeni, da skupna neizkoriščena zmogljivost presega 10 milijonov ton, kar je 25-krat več kot celotna očitna potrošnja varjenih cevi v EU.
(56)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
3.2 Privlačnost trga Unije
(57)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, temeljijo ugotovitve na razpoložljivih dejstvih. V ta namen tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni, temelji na javno dostopnih virih.
(58)
Javno dostopni viri, na primer Metal Bulletin, so poročali o ravni kitajskih cen, ki je veliko nižja od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in povprečnih uvoznih cen v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija. V primerjavi s povprečno prodajno ceno industrije Unije je stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen med 30 % in 50 %. To nedvomno kaže na privlačnost trga Unije in zmožnost Kitajske, da konkurira s ceno, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
(59)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da zaradi navedene znatne razlike v cenah obstaja večje tveganje za preusmeritev trgovine iz tretjih držav z nižjimi cenami na donosnejši trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(60)
Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v LRK in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za precejšnje povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz LRK, če bi bili veljavni ukrepi razveljavljeni.
DRŽAVE S TRŽNIM GOSPODARSTVOM
RUSIJA
1. Uvodne ugotovitve
(61)
Dva ruska proizvajalca izvoznika, ki predstavljata približno 75 % ruske proizvodnje in sta predložila izpolnjen vprašalnik glede vzorčenja, sta Komisijo pozneje obvestila, da ne bosta izpolnila vprašalnika za proizvajalce izvoznike. Z izpolnjenim vprašalnikom in sprejetjem preveritvenega obiska je v preiskavi sodeloval samo en majhen proizvajalec, ki ne izvaža v Unijo, zanemarljiv pa je tudi njegov izvoz v druge države. Ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali, splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, torej temelji na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Nesodelujoča proizvajalca izvoznika iz Rusije in ruski organi so bili obveščeni o nameri Komisije, da uporabi člen 18 osnovne uredbe in svoje ugotovitve opre na razpoložljiva dejstva.
(62)
Zato je bila verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov v povezavi z drugimi viri informacij, kot so Eurostatovi statistični podatki o uvozu, statistični podatki o ruskem izvozu in Metal Bulletin.
(63)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno različnih vrst izdelka. Zato se je zdelo primerno določiti normalno vrednost in izvozno ceno na svetovni ravni, in sicer na podlagi povprečnih vrednosti, v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(64)
Komisija je ugotovila, da Eurostatovi statistični podatki poročajo o uvozu zadevnega izdelka iz Rusije. Vendar pa so bile količine zelo majhne, zato cene tega uvoza niso štele za reprezentativne. Zato so informacije o verjetnih izvoznih cenah v Unijo temeljile na izvoznih cenah v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 73.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(65)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 61, je morala Komisija za določitev normalne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva, ker proizvajalci izvozniki v Rusiji niso sodelovali. V ta namen je uporabila informacije, ki jih je predložil sodelujoči ruski proizvajalec.
(66)
Normalna vrednost je bila določena v skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe. Najprej je bilo ocenjeno, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka v OPP reprezentativen v primerjavi z ruskim izvozom v tretje države. Domača prodaja je štela za reprezentativno, če je obseg prodaje podobnega izdelka predstavljal 5 % ali več ruskega izvoza v tretje države.
(67)
Nato je bilo proučeno, ali se je podobni izdelek prodajal v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za zadevno vrsto izdelka.
(68)
Za izvedbo preskusa običajnega poteka trgovine so se upoštevali povprečni stroški proizvodnje. V zvezi s proizvodnimi stroški in zlasti stroški za energijo se je glede plina v preiskavi ugotavljalo, ali so cene, ki jih je plačeval edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ustrezno odražale stroške, povezane s proizvodnjo in distribucijo plina.
(69)
Ugotovljeno je bilo, da je domača cena plina, ki so jo plačevali proizvajalci izvozniki, znašala približno 30 % izvozne cene zemeljskega plina iz Rusije. V zvezi s tem vsi razpoložljivi podatki kažejo, da so domače cene plina v Rusiji nadzorovane in precej nižje od tržnih cen, ki veljajo na nenadzorovanih izvoznih trgih ruskega zemeljskega plina. Ker evidenca proizvajalca izvoznika ni ustrezno odražala stroškov za plin v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe, jih je bilo treba ustrezno prilagoditi. Ker ni bilo na razpolago nobenih dovolj reprezentativnih neizkrivljenih cen plina z ruskega domačega trga, se je zdelo primerno, da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe temelji na informacijah z drugih reprezentativnih trgov. Prilagojena cena je temeljila na povprečni ceni ruskega plina pri prodaji za izvoz na nemško-češki meji (Waidhaus), prilagojeni glede na lokalne distribucijske stroške. Waidhaus je glavno vozlišče za prodajo ruskega plina v EU, ki je največji trg za ruski plin, njegove cene pa ustrezno odražajo stroške. Zato se lahko v smislu člena 2(5) osnovne uredbe šteje za reprezentativen trg.
(70)
Zato je Komisija v preskusu običajnega poteka trgovine uporabila povprečne stroške proizvodnje po prilagoditvi glede na stroške plina.
(71)
Normalna vrednost je bila tako določena kot povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP, saj je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(72)
Ker proizvajalci izvozniki iz Rusije niso sodelovali, je morala Komisija za določitev izvozne cene uporabiti razpoložljiva dejstva. Informacij, ki jih je predložil edini sodelujoči ruski proizvajalec, ni bilo mogoče uporabiti, saj ta proizvajalec zadevnega izdelka ni izvažal v EU, v druge tretje države pa je izvažal le zanemarljive količine.
(73)
Iz tega razloga in glede na to, da je bil izvoz iz Rusije v Unijo zanemarljiv, je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi statističnih podatkov o ruskem izvozu, in sicer izvozu v druge tretje države. Izvoz v druge tretje države je potekal v znatnih količinah.
(74)
Ker edini sodelujoči ruski proizvajalec proizvaja izključno tako imenovane „črne cevi“ (negalvanizirane cevi), je bila izvozna cena določena le na podlagi podatkov o črnih ceveh. V skladu s statističnimi podatki o ruskem izvozu se tudi velika večina ruskega izvoza nanaša na črne cevi.
(75)
Po razkritju je edini sodelujoči ruski proizvajalec trdil, da bi se morale uporabiti njegove izvozne cene, ker predstavljajo več kot 10 % njegove skupne prodaje. Vendar pa ta prodaja ne predstavlja niti 2 % celotnega izvoza, o katerem poroča ruska izvozna statistika. Na podlagi tega se ohrani ugotovitev, da izvoznih cen tega proizvajalca ni mogoče uporabiti zaradi zanemarljivega obsega izvoza.
2.3 Primerjava
(76)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(77)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih stroških.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(78)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 38,7 %.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.1 Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov
(79)
Vložnik je ocenil, da neizkoriščene zmogljivosti zadevnega izdelka v Rusiji presegajo skupno potrošnjo na trgu EU. Ocena vložnika je temeljila na podatkih, objavljenih v podatkovni bazi Metal Expert. Poleg tega je vložnik predvidel 56-odstotno izkoriščenost zmogljivosti, ki jo potrjujejo tudi informacije, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec.
(80)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, tako obstaja precejšnje tveganje, da bodo ruski proizvajalci izvozniki prodali znatne količine varjenih cevi na trg Unije po dampinških cenah.
(81)
Po razkritju sta nesodelujoča ruska proizvajalca iz uvodne izjave 61 trdila, da Komisija ni upoštevala informacij v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom in neizkoriščeno zmogljivostjo v Rusiji, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca.
(82)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o neizkoriščeni zmogljivosti vključevali širšo paleto izdelkov, vključno z drugimi izdelki s cevnim prerezom in cevmi z velikim premerom. Zato so te informacije manj relevantne od informacij, ki jih je predložil vložnik. Poleg tega bi celo ob 60-70-odstotni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, na katero se sklicujeta ruska proizvajalca, neizkoriščena zmogljivost zadostila večini potrošnje na trgu EU.
(83)
Glede na informacije, ki sta jih predložila nesodelujoča ruska proizvajalca v zvezi z domnevno privlačnostjo drugih trgov, vključno z ruskim trgom, je najprej treba poudariti, da zaradi nesodelovanja teh podatkov ni bilo mogoče preveriti. Drugič, te informacije so v nasprotju z informacijami, pridobljenimi med preiskavo, kot so navedene v uvodnih izjavah 84-86 in ki temeljijo na uradni ruski izvozni statistiki in ki jih nesodelujoča ruska proizvajalca nista spodbijala.
3.2 Privlačnost trga Unije
(84)
V skladu s statističnimi podatki o ruski trgovini je povprečna izvozna cena Rusije 647 EUR/tono, kar je veliko nižje od povprečne prodajne cen industrije Unije v višini 848 EUR/tono in ustreza povprečnim uvoznim cenam v Unijo iz glavnih držav izvoznic, kot sta Indija in Turčija.
(85)
V skladu z isto trgovinsko statistiko se 33 % celotnega ruskega izvoza proda v Azerbajdžan, ki je za Rusijo najpomembnejši izvozni trg. Prodajna cena v Azerbajdžan znaša 586 EUR/tono ter je znatno nižja od prodajne cene industrije EU v višini 848 EUR/tono in celo nižja od cen, ki jih zaračunavajo drugi glavnih izvozniki v Unijo, na primer Indija ali Turčija. Poleg tega ruski izvoz v Azerbajdžan ustreza približno 15 % potrošnje EU. Zato obstaja tveganje, da se bo izvoz preusmeril na trg EU, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
(86)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da obstaja znatno tveganje za preusmeritev trgovine na trg Unije, če bi bili ukrepi razveljavljeni.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(87)
Glede na razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Rusiji in privlačne ravni cen na trgu Unije je mogoče sklepati, da obstaja tveganje za povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Rusije v Unijo, če bi bili veljavni ukrepi odpravljeni.
(88)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da ohranitev ukrepov, ki veljajo proti Rusiji, ob hkratni ukinitvi veljavnih ukrepov proti Ukrajini (glej spodaj) pomeni diskriminacijo, saj naj bi imeli Rusija in Ukrajina podobno neizkoriščeno zmogljivost.
(89)
Ta trditev ni podprta z ugotovitvami te preiskave, s katero je bila ugotovljena precejšnja neizkoriščena zmogljivost v Rusiji, ki predstavlja najmanj večino potrošnje na trgu EU. Po drugi strani pa je bilo za Ukrajino ugotovljeno, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena. Zaradi te bistvene razlike glede neizkoriščene zmogljivosti se trditev o diskriminaciji zavrne.
UKRAJINA
1. Uvodne ugotovitve
(90)
V preiskavi je sodeloval samo en ukrajinski proizvajalec izvoznik, družba „Interpipe group“ („Interpipe“). Družba Interpipe predstavlja velik del ukrajinske proizvodnje in skoraj celoten ukrajinski izvoz v Unijo, ki je zelo majhen. Znani so vsaj štirje ukrajinski proizvajalci, ki niso sodelovali, vendar je v skladu s trgovinsko statistiko njihov izvoz v EU zanemarljiv.
(91)
Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17.
2. Verjetna stopnja dampinga v OPP
2.1 Določitev normalne vrednosti
(92)
Komisija je najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, družbe Interpipe, reprezentativen v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka drugim tretjim državam v OPP. Na tej podlagi je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka s strani družbe Interpipe na domačem trgu reprezentativen.
(93)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka družbe Interpipe, ki se prodajajo na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, izvoženimi v Unijo.
(94)
Komisija je nato za družbo Interpipe proučila, ali je domača prodaja vseh vrst izdelka, ki so enake ali primerljive z vrsto izdelka, ki se izvaža, reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka. Komisija je ugotovila, da je bila za večino vrst izdelka domača prodaja reprezentativna.
(95)
Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(96)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne, če je:
(a)
obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka, in
(b)
tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(97)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v OPP.
(98)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v OPP, če:
(a)
obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(b)
tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
(99)
Analiza domače prodaje je pokazala, da je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP ali kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje, odvisno od vrste izdelka.
(100)
Če ni bilo prodaje določene vrste podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine ali če določena vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(101)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom podobnega izdelka družbe Interpipe v OPP prištelo naslednje:
-
prodajni, splošni in administrativni stroški, ki jih je imela družba Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP, ter
-
dobiček družbe Interpipe pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine v OPP.
2.2 Določitev verjetne izvozne cene
(102)
Glede na zanemarljivi izvoz iz Ukrajine v Unijo je bila verjetna izvozna cena določena na podlagi prodajnih cen družbe Interpipe v druge tretje države, kot je navedeno v uvodni izjavi 17 - izvoz v te države je potekal v znatnih količinah.
(103)
Družba Interpipe je celotno prodajo opravila neposredno nepovezanim strankam v tretjih državah. Prodajna cena je bila tako določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo.
2.3 Primerjava
(104)
Opravljena je bila primerjava med normalno vrednostjo in verjetno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike, ki vplivajo na primerljivost cen.
(105)
Po potrebi so se upoštevale razlike v prevoznih in kreditnih stroških.
2.4 Verjetna stopnja dampinga v OPP
(106)
Na podlagi navedenega je bila verjetna stopnja dampinga v smislu člena 11(2) osnovne uredbe 16 %.
(107)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je Komisija ugotovila nadaljevanje dampinga za Ukrajino, in sicer po 16-odstotni stopnji. Vendar ta trditev ni utemeljena, saj se zdi, da temelji na nesporazumu. Kot je navedeno v uvodni izjavi 17, so v OPP vse države, vključno z Ukrajino, v EU izvažale zanemarljive količine zadevnega izdelka. Zato glede na te količine ni mogoč razumen zaključek, poleg tega pa za Ukrajino ni bilo ugotovljeno nadaljevanje dampinga. Trditev se zato zavrne.
3. Razvoj izvoza v primeru razveljavitve ukrepov
Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(108)
V prejšnji preiskavi je Komisija ugotovila, da je proizvodna zmogljivost v Ukrajini presegla 400 000 ton na leto. Vendar pa sta od te preiskave dva znana proizvajalca prenehala proizvajati varjene cevi, in sicer družbi Lugansk Tube Plant in Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, ki je eden od obratov družbe Interpipe Group. Ker ni potrjeno, da bi od takrat v Ukrajini nastala nova proizvodna zmogljivost, so sedanje zmogljivosti precej manjše kot med prejšnjo preiskavo.
(109)
Za zmogljivosti iz uvodne izjave 108 je družba Interpipe pokazala, da so bile v OPP skoraj popolnoma izkoriščene, če se upoštevajo tehnične omejitve obrata.
(110)
Pomemben vidik je tudi geografska lokacija ukrajinskih obratov. Ti se večinoma nahajajo na vzhodu Ukrajine in so neposredno ali posredno pod vplivom sedanjih varnostnih razmer v tem delu države. Zato ni jasno, v kakšnem obsegu lahko te družbe izkoristijo svojo proizvodno zmogljivost.
(111)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je znaten del ukrajinske proizvodnje zunaj območja, na katerega vplivajo sedanje varnostne razmere. Vendar je treba poudariti, da so tudi družbe zunaj tega območja posredno prizadete zaradi varnostnih razmer, na primer zaradi nezadostne dobave surovin. Zato je bilo ugotovljeno, da je večina ukrajinskih obratov neposredno ali posredno prizadetih zaradi trenutnih varnostnih razmer. Trditev se zato zavrne.
(112)
Hkrati bi lahko glede na posebne razmere v Ukrajini po koncu OPP pričakovali, da bodo gradbena podjetja absorbirala dodatne zmogljivosti na domačem trgu, ko se bodo varnostne razmere umirile. Podobni izdelek se uporablja tudi za gradbene namene, na primer nosilne elemente, cevi v ograjah, zaščitna sredstva in gradbene odre.
(113)
Zaradi zmanjšanja proizvodne zmogljivosti in pričakovanega povečanja domačega povpraševanja se ugotavlja, da so razpoložljive neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v vse države omejene.
(114)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da obstaja znatna neizkoriščena zmogljivost v Ukrajini. Vendar te trditve niso bile podprte z dejanskimi dokazi in so bile zato zavrnjene.
(115)
Zainteresirane strani so tudi trdile, da je družba Interpipe napovedala znatno povečanje svojega izvoza v EU, tj. za približno 60 %, kar je v nasprotju s trditvijo glede omejene neizkoriščene zmogljivosti v Ukrajini za izvoz. Vendar te trditve ni mogoče sprejeti. Napoved družbe Interpipe se nanaša na družbo na splošno in ne posebej na zadevni izdelek. Tudi če bi bilo povečanje za okoli 60 % relevantno za zadevni izdelek, bi pomenilo le približno 0,5-odstotni tržni delež v EU, kar je še vedno zanemarljivo. Ta trditev torej ni v nasprotju z zaključkom, da je razpoložljiva neizkoriščena zmogljivost za izvoz v vse države omejena.
(116)
Iste zainteresirane strani so trdile, da se neizkoriščene zmogljivosti ne bi smele uporabljati kot del analize dampinga, ker izkoriščenost zmogljivosti ne šteje za pomemben kazalnik škode v analizi škode, kot je navedeno v uvodni izjavi 139.
(117)
Te trditve ni mogoče sprejeti. Namen teh dveh ocen je različen. Pri analizi škode se ocenjuje, ali nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti lahko šteje za znak škode za industrijo Unije, to pa ni nujno, če se preostala zmogljivost lahko uporabi za proizvodnjo drugih izdelkov. Analiza dampinga se osredotoča na neizkoriščeno zmogljivost, tj. neizkoriščeno zmogljivost, ki se ne uporablja za proizvodnjo drugih izdelkov, tako da je na voljo za proizvodnjo zadevnega izdelka.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(118)
Glede na omejeno razpoložljivo neizkoriščeno zmogljivost v Ukrajini in omejeno tveganje za preusmeritev dampinškega izvoza je mogoče sklepati, da ni tveganja za znatno povečanje dampinškega izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine, če bi se veljavni ukrepi iztekli. Zato ni verjetno, da bi se zaradi prenehanja veljavnosti protidampinških ukrepov proti Ukrajini ponovno pojavil damping v nezanemarljivih količinah v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(119)
V OPP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo približno 20 proizvajalcev. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (ugotovljena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, ter na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled v zvezi z drugimi proizvajalci Unije) predstavlja celotno proizvodnjo Unije. Vsi ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(120)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, je bil zaradi velikega števila proizvajalcev Unije izbran vzorec. Za analizo škode so bili kazalniki škode določeni na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter stopnje dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni industrije Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled;
-
analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila za vzorčene proizvajalce Unije opravljena na podlagi njihovih informacij.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja v Uniji
(121)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi obsega prodaje lastne proizvodnje industrije Unije, namenjene za trg Unije, in podatkov o obsegu uvoza na trg Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.
(122)
V celotnem obravnavanem obdobju se je potrošnja v EU zmanjšala za 28 %. Leta 2011 se je zmanjšala za 6 %, leta 2012 za 8 %, v OPP pa še za nadaljnjih 10 %. Negativni trend je mogoče delno razložiti z določeno stopnjo tehnične nadomestitve - pri vodnih pipah se jeklene cevi nadomeščajo z alternativnimi izdelki, kot so baker, plastika ali nerjavno jeklo.
2010
2011
2012
OPP
Skupna potrošnja v EU (v tonah)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je bila potrošnja EU občutno podcenjena. Vendar te strani niso zagotovile nobenih zanesljivih dokazov v podporo svoji trditvi, ki je zato ni mogoče sprejeti.
2. Uvoz iz Belorusije, LRK in Rusije
(124)
Ker je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), se omejeni uvoz iz te države v spodnji analizi ni obravnaval skupaj z uvozom iz drugih zadevnih držav.
(125)
Za oceno kumulacije uvoza iz Belorusije, LRK in Rusije je bil na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučen položaj vseh treh držav.
(126)
Kar zadeva količine in stopnje dampinga in glede na zanemarljiv uvoz v OPP, je Komisija izvedla prospektivno analizo verjetnega obsega izvoza in stopenj dampinga po državah, če bi bili ukrepi razveljavljeni. Izkazalo se je, da bi se količine verjetno povečale na ravni, višje od ravni v OPP, in bi zagotovo presegle prag neznatne škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 33, 56 in 80). Prav tako je Komisija ugotovila, da bi bile verjetne stopnje dampinga visoke, če bi bili ukrepi razveljavljeni (glej uvodne izjave 30, 53 in 78).
(127)
Kar zadeva povprečno uvozno ceno, dokončne ugotovitve niso mogoče zaradi zanemarljivega uvoza.
(128)
Vendar je preiskava pokazala tudi, da so bili pogoji konkurence med zadevnimi izvajalci podobni. Preiskava je pokazala, da sta zadevni izdelek, uvožen iz Belorusije, LRK in Rusije, ter podobni izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, podobna v vseh bistvenih fizikalnih in tehničnih lastnostih.
(129)
Na podlagi navedenega so bila merila iz člena 3(4) osnovne uredbe za Belorusijo, LRK in Rusijo izpolnjena. Uvoz iz teh treh držav se je zato proučil kumulativno.
(a) Obseg
(130)
Obseg uvoza zadevnega izdelka iz Belorusije, LRK in Rusije v Unijo se je zmanjšal za 60 %, tj. s približno 7 000 ton leta 2010 na približno 2 900 ton v OPP. Leta 2011 se je povečal za 31 %, nato se je leta 2012 zmanjšal za 62 %, v OPP pa še za nadaljnjih 28 %.
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz Belorusije
25
55
0,1
-
Indeks (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržni delež uvoza iz Belorusije
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena uvoza iz Belorusije (v EUR/tono)
677
1 246
600
-
Indeks (2010 = 100)
100
184
89
-
Obseg uvoza iz LRK
712
375
458
118
Indeks (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržni delež uvoza iz LRK
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena uvoza iz LRK (v EUR/tono)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010 = 100)
100
165
212
330
Obseg uvoza iz Rusije
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržni delež uvoza iz Rusije
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena uvoza iz Rusije (v EUR/tono)
470
506
513
462
Indeks (2010 = 100)
100
108
109
98
Obseg uvoza iz zadevnih držav
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržni delež uvoza iz zadevnih držav
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena uvoza iz zadevnih držav (v EUR/tono)
488
532
591
528
Indeks (2010 = 100)
100
109
121
111
Vir: Comext.
(b) Tržni delež
(131)
Ustrezni tržni delež izvoznikov iz Belorusije, LRK in Rusije na trgu Unije se je zmanjšal z 1,3 % leta 2010 na 0,7 % v OPP. Natančneje, tržni delež se je povečal z 1,3 % leta 2010 na 1,8 % leta 2011, leta 2012 se je zmanjšal na 1,1 %, v OPP pa se je zmanjšal na 0,7 %.
(c) Cene
(i) Gibanje cen
(132)
Med letom 2010 in OPP se je povprečna cena uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije, LRK in Rusije povečala za 11 %, tj. s 488 EUR/tono leta 2010 na 528 EUR/tono v OPP. Natančneje, cene so se povečale za 9 % v letu 2011 in za 12 % v letu 2012, nato pa so se v OPP zmanjšale za 10 %.
(ii) Nelojalno nižanje prodajnih cen
(133)
Na podlagi majhne prodaje zadevnega izdelka iz LRK in Rusije v Unijo v OPP ni mogoče sprejeti smiselnega zaključka. Zato je bila narejena primerjava med cenami podobnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter izdelka v preiskavi, ki se proizvaja v Belorusiji, LRK in Rusiji ter prodaja v druge dele sveta. Ta primerjava je pokazala znatno nelojalno nižanje prodajnih cen.
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz Indije
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržni delež uvoza iz Indije
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Obseg uvoza iz Turčije
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržni delež uvoza iz Turčije
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Obseg uvoza iz Ukrajine
956
573
944
1 147
Tržni delež uvoza iz Ukrajine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Uvoz iz Turčije in Indije se je v obravnavanem obdobju povečal. Tržni delež uvoza iz Ukrajine je ostal na zelo nizki ravni. Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je ostal v obravnavanem obdobju relativno stabilen.
(135)
Po razkritju so zainteresirane strani trdile, da je 12-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije skoraj v celoti absorbiral naraščajoči tržni delež Indije in Turčije skupaj in da sta poceni uvoz iz Indije in Turčije verjetno glavni razlog za negotov položaj industrije Unije. V zvezi s tem je treba poudariti, da namen te preiskave ni proučiti, ali bo razveljavitev veljavnih ukrepov proti trem državam, za katere je bilo ugotovljeno, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga, verjetno vodila do ponovitve škode za industrijo Unije. Med preiskavo je bilo potrjeno, da je prišlo do znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen za prodajo izdelkov iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije v druge dele sveta. Zato bi se v primeru razveljavitve ukrepov verjetno ponovil dampinški izvoz iz teh držav v EU, zaradi česar bi se verjetno povečala škoda za industrijo EU. Morebitno povečanje uvoza iz Turčije in Indije v obravnavanem obdobju ne vpliva na to oceno verjetnosti ponovitve dampinga in škode.
4. Položaj industrije Unije
(136)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
4.1 Makroekonomski elementi
(a) Proizvodnja
(137)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju s približno 437 000 ton leta 2010 zmanjšala za 37 %. Natančneje se je leta 2011 zmanjšala za 14 %, leta 2012 za 19 %, v OPP pa še za nadaljnje 4 %. Zmanjšanje proizvodnje je bilo povezano z upadom potrošnje, vendar je bilo bolj izrazito zaradi povečanja uvoza iz Indije in Turčije.
2010
2011
2012
OPP
Proizvodnja (v tonah)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010 = 100)
100
86
67
63
(b) Zmogljivost in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti
(138)
Proizvodna zmogljivost je leta 2010 znašala več kot 1 700 000 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšala za 16 %. To zmanjšanje je posledica dejstva, da so nekateri proizvajalci EU zmanjšali število dnevnih proizvodnih izmen.
2010
2011
2012
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010 = 100)
100
92
75
84
Izkoriščenost zmogljivosti
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010 = 100)
100
93
90
75
Vir: preiskava
(139)
Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2010 znašala 25 %. Leta 2011 se je zmanjšala na 23 %, leta 2012 na 22 %, v OPP pa na 19 %. Nizko stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti je mogoče pojasniti predvsem z dejstvom, da se lahko z isto proizvodno opremo kot varjene cevi proizvajajo tudi izdelki, ki jih ta preiskava ne zajema (predvsem drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ni nujno jasen pokazatelj škode za to industrijo.
(c) Obseg prodaje
(140)
Prodaja lastne proizvodnje industrije Unije nepovezanim strankam v EU se je leta 2011 zmanjšala za 16 %, leta 2012 za 21 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Med letom 2010 in OPP se je prodaja zmanjšala še za približno 40 %. To je bila posledica upada potrošnje ter povečanja uvoza iz Indije in Turčije.
2010
2011
2012
OPP
Obseg prodaje EU nepovezanim strankam (v tonah)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010 = 100)
100
84
63
60
Vir: preiskava
(d) Tržni delež
(141)
Tržni delež industrije Unije je leta 2010 znašal 73 %. Leta 2011 se je zmanjšal na 65 %, leta 2012 na 56 %, v OPP pa se je spet povečal na 61 %. V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije skupaj zmanjšal za 12 odstotnih točk.
2010
2011
2012
OPP
Tržni delež industrije Unije
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010 = 100)
100
89
77
84
Vir: preiskava
(e) Rast
(142)
Med letom 2010 in OPP, ko se je potrošnja v Uniji zmanjšala za 28 %, se je obseg prodaje nepovezanim strankam v EU zmanjšal za 40 %. Zaradi tega se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Zato za industrijo Unije v obravnavanem obdobju ni bilo rasti.
(f) Zaposlenost
(143)
Število zaposlenih v industriji Unije se je leta 2011 zmanjšalo za 13 %, leta 2012 za 27 %, v OPP pa še za nadaljnje 3 %. Na splošno se je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 43 %, tj. z več kot 1 600 na manj kot 1 000 oseb.
2010
2011
2012
OPP
Zaposlenost (osebe)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010 = 100)
100
87
60
57
Vir: preiskava
(g) Produktivnost
(144)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je z začetne ravni 264 ton na zaposlenega najprej leta 2011 zmanjšala za 2 %. Leta 2012 se je nadalje zmanjšala za 14 %, v OPP pa je ostala stabilna. V obravnavanem obdobju se je produktivnost industrije Unije skupaj povečala za 12 %.
2010
2011
2012
OPP
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
264
260
297
296
Indeks (2010 = 100)
100
98
112
112
Vir: preiskava
(h) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(145)
Cene na enoto pri prodaji izdelkov industrije Unije nepovezanim strankam so se leta 2011 zvišale za 5 %, leta 2012 za 1 %, v OPP pa so se spet znižale za 4 %. Skupaj so se cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, tj. z 833 EUR/tono na 848 EUR/tono v OPP.
2010
2011
2012
OPP
Cena na enoto na trgu EU (v EUR/tono)
833
871
881
848
Indeks (2010 = 100)
100
105
106
102
Vir: preiskava
(i) Višina stopnje dampinga
(146)
Preiskava je za Belorusijo, LRK in Rusijo pokazala, da je verjetna ponovitev dampinga, in sicer s stopnjo, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo.
(147)
Kot navedeno, je Komisija za Ukrajino ugotovila, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna.
(j) Okrevanje od preteklega dampinga
(148)
Zgoraj proučeni makrokazalniki kažejo, da se je s protidampinškimi ukrepi sicer delno dosegla želena odprava škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, vendar je industrija še vedno nestabilna in ranljiva. Dejansko se je v obravnavanem obdobju obseg proizvodnje zmanjšal za 37 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU se je zmanjšal za 40 %, zaposlenost pa se je zmanjšala za 43 %. Poleg tega se je tržni delež industrije Unije na trgu EU zmanjšal s 73 % v letu 2010 na 61 % v OPP. Zato dejanskega okrevanja od preteklega dampinga ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja zelo ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
4.2 Mikroekonomski elementi
(a) Zaloge
(149)
Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se do leta 2011 skoraj ni spreminjala. Leta 2012 se je povečala za 14 %, v OPP pa se je nato zmanjšala za 10 %. Raven zalog je bila v OPP za 5 % višja kot v letu 2010.
2010
2011
2012
OPP
Končne zaloge (v tonah)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010 = 100)
100
101
115
105
Vir: preiskava
(b) Plače
(150)
V obravnavanem obdobju so se stroški dela zmanjšali za 29 %. Natančneje so se leta 2011 zmanjšali za 2 %, leta 2012 za 15 %, v OPP pa še za nadaljnjih 12 %. Zmanjšanje stopnje zaposlenosti v obravnavanem obdobju je vplivalo na splošno znižanje plač.
2010
2011
2012
OPP
Letni stroški dela (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010 = 100)
100
98
83
71
Vir: preiskava
(151)
V obravnavanem obdobju so se stroški dela na zaposlenega povečali za 25 %. To povečanje je verjetno začasnega značaja in je povezano s stroški odpuščanja delavcev zaradi znatnega zmanjšanja števila zaposlenih.
2010
2011
2012
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010 = 100)
100
113
139
125
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(152)
V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, izboljšala z izgube v višini več kot 7 % v letu 2010 na dobiček v višini skoraj 1 % v OPP. Natančneje se je izguba vzorčenih proizvajalcev Unije zmanjšala s 7,3 % v letu 2010 na 5 % v letu 2011 in na 0,6 % v letu 2012, nato pa je v OPP nastal manjši dobiček v višini 0,8 %.
2010
2011
2012
OPP
Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Vir: preiskava
(153)
Povečanje dobičkonosnosti je mogoče pojasniti z dejstvom, da so se prodajne cene v obravnavanem obdobju zvišale za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški (predvsem za toplo valjane trakove, ki predstavljajo več kot 60 % proizvodnih stroškov) v istem obdobju zmanjšali za 6 %, prav tako pa so se občutno zmanjšali letni stroški dela. Zato so lahko vzorčeni proizvajalci Unije postopoma začeli uporabljati donosne cene za kupce na trgu EU.
(154)
Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Izboljšala se je z izgube v višini 19,2 % leta 2010 na izgubo v višini 11,8 % leta 2011 ter dosegla dobiček v višini 0,5 % v letu 2012 in v višini 4,3 % v OPP.
(d) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(155)
Neto denarni tok pri poslovanju je leta 2010 znašal približno - 44 milijonov EUR. Leta 2011 se je povečal na približno - 7 milijonov EUR, leta 2012 pa na skoraj 17 milijonov EUR ter na približno 20 milijonov EUR v OPP. Nobeden od vzorčenih proizvajalcev Unije ni navedel, da je imel težave pri zbiranju kapitala. Izboljšanje je mogoče pripisati zmanjšanju proizvodnih stroškov in stroškov dela ter manjšemu zvišanju cen.
2010
2011
2012
OPP
Denarni tok (z lastno blagovno znamko in blagovno znamko prodajalca na drobno) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Vir: preiskava
(e) Naložbe
(156)
Letne naložbe vzorčenih proizvajalcev Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letu 2011 zmanjšale za 34 %, leta 2012 so se povečale za 90 %, v OPP pa so se spet zmanjšale za 59 %. V obravnavanem obdobju so se naložbe, namenjene vzdrževanju in obnovi obstoječe opreme, ne pa povečanju zmogljivosti, zmanjšale za 3 %.
2010
2011
2012
OPP
Neto naložbe (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010 = 100)
100
66
156
97
Vir: preiskava
5. Sklep o škodi
(157)
Več kazalnikov, zlasti finančnih, se je v zadevnem obdobju znatno izboljšalo. Dobičkonosnost se je izboljšala z izgube v višini več kot 7 % na dobiček v višini 0,8 %, kar pa je še vedno pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 % iz prejšnje preiskave. Donosnost naložb se je izboljšala z izgube v višini več kot 19 % na dobiček v višini več kot 4 %, raven denarnega toka pa se je izboljšala z - 44 milijonov EUR na 20 milijonov EUR. Ti dejavniki kažejo, da si je industrija lahko delno opomogla.
(158)
Po drugi strani pa so se nekateri kazalniki med letom 2010 in OPP gibali negativno. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 37 %, izkoriščenost zmogljivosti za 25 %, obseg prodaje nepovezanim strankam v EU za 40 %, tržni delež industrije Unije za 12 %, zaposlenost pa za 43 %.
(159)
Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je dala prednost cenam pred obsegom. Zato je jasno, da si industrija Unije še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza.
(160)
Čeprav je bil občutljivi položaj industrije Unije opredeljen kot znatna škoda, ga ni moč pripisati uvozu iz zadevnih držav. Skupni tržni delež vseh treh držav na trgu EU (za Ukrajino je preiskava pokazala, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna) znaša manj kot 1 %. Ob odsotnosti kakršnega koli pritiska na cene iz zadevnih držav je industriji Unije uspelo ohraniti cene na ravni, ki zadostuje za dobičkonosnost, čeprav je precej nižja od ciljnega dobička.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvoz iz LRK, Belorusije in Rusije
(161)
Navedena gibanja kažejo, da so protidampinški ukrepi delno dosegli želeni rezultat, tj. odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. Po drugi strani pa je industrija še vedno v nestabilnem položaju, kar je razvidno iz negativnega gibanja več kazalnikov škode.
(162)
Kot navedeno, imajo izvozniki iz vseh treh zadevnih držav na voljo neizkoriščene zmogljivosti za zelo hitro povečanje izvoza. Glede na donosnejše cene na trgu EU v primerjavi s trgi nekaterih tretjih držav je verjetno, da bodo velike količine izdelkov, ki se trenutno izvažajo v te države, preusmerjene na trg EU, če se bodo protidampinški ukrepi iztekli. To povečanje dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, bo verjetno povečalo pritisk na cene na trgu Unije, s čimer se bo že tako nestabilen položaj industrije Unije še poslabšal. Tako nenadno povečanje je bilo mogoče opaziti že v prejšnji preiskavi, ko se je tržni delež uvoza EU iz zadevnih treh držav v samo treh letih in pol potrojil, in sicer s 6,2 % leta 2004 na 18,7 % leta v obdobju preiskave (od 1. julija 2006 do 30. junija 2007). Proizvajalci izvozniki iz LRK, Belorusije in Rusije so tako že pokazali, da lahko hitro povečajo izvoz v Unijo.
(163)
Zato je mogoče na podlagi navedenega skleniti, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode.
2. Uvoz iz Ukrajine
(164)
Ob upoštevanju sklepa, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga iz Ukrajine nista verjetna, ni potrebna nadaljnja analiza glede verjetnosti ponovitve škode.
G. INTERES UNIJE
(165)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
1. Interes industrije Unije
(166)
Preiskava je pokazala, da je položaj industrije Unije še vedno zelo nestabilen. Protidampinški ukrepi so delno dosegli svoj cilj, saj so odpravili del škode, ki jo je utrpela industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav. Industrija Unije je postala nekoliko bolj dobičkonosna, vendar se je njen tržni delež na trgu Unije zmanjšal. Industrija Unije je svoj finančni položaj izboljšala s tem, da je zaradi obstoječih ukrepov dala prednost cenam pred obsegom. Ukinitev teh ukrepov bo povečala pritisk na cene na trgu Unije in ponovno povzročila izgube. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi ohranijo.
2. Interes uvoznikov in uporabnikov
(167)
Komisija je za sodelovanje zaprosila več kot 100 nepovezanih uvoznikov in uporabnikov iz Unije, vendar nobeden od njih ni odgovoril. To je mogoče pojasniti s tem, da zadevne države izvažajo na trg Unije zelo majhne količine. Vsekakor pa ni nobenih dejavnikov, ki bi kazali na to, da bi bili uvozniki ali uporabniki nesorazmerno prizadeti, če bi se ukrepi podaljšali.
(168)
Na podlagi navedenega se zato šteje, da podaljšanje ukrepov verjetno ne bo bistveno vplivalo na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji.
3. Nevarnost nezadostne oskrbe/konkurenca na trgu EU
(169)
Potrošnja v EU se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 28 % in v OPP dosegla približno 400 000 ton. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju stalno presegala povpraševanje v EU, v OPP pa je dosegla približno 1 500 000 ton. Med proizvajalci EU je dovolj velika konkurenca. Poleg tega je industrija Unije v OPP poslovala z le 19 % stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, ker z isto proizvodno opremo proizvaja različne izdelke (zadevni izdelek in druge izdelke, kot so drugi izdelki s cevnim prerezom). Zato ima industrija Unije v primeru večjega povpraševanja dovolj neizkoriščenih zmogljivosti, da lahko poveča proizvodnjo s spremembo svojega nabora izdelkov. Del povpraševanja lahko pokrije tudi uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo ukrepi, zlasti Indije in Turčije.
(170)
Glede na navedeno ni mogoče sklepati, da bi bila oskrba na trgu EU verjetno nezadostna ali konkurenca na trgu EU omejena, če bi se protidampinški ukrepi ohranili.
4. Sklep o interesu Unije
(171)
Glede na navedeno je videti, da bodo negativni učinki nadaljevanja ukrepov na industrijo Unije omejeni in v nobenem primeru ne bodo nesorazmerni s koristmi podaljšanja izvajanja ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(172)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(173)
Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije. Treba je opozoriti, da gre pri teh ukrepih za različne stopnje dajatve ad valorem.
(174)
Kar zadeva Ukrajino, je treba na podlagi ugotovitve, da nadaljevanje ali ponovitev dampinga nista verjetna (glej uvodni izjavi 17 in 118), razveljaviti ukrepe in zaključiti postopek.
(175)
Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe v skladu s to uredbo se uporabljajo le za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ni mogoče uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(176)
Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (5). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(177)
Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom največ 168,3 mm, razen cevi za naftovode ali plinovode, zaščitne cevi („casing“) in proizvodne cevi („tubing“), ki se uporabljajo pri vrtanju za pridobivanje nafte ali plina, preciznih cevi in cevi, opremljenih s priborom (fiting), ustreznih za pretok plina ali tekočine, ki se uporablja za civilne zrakoplove, ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 in ex 7306 30 77 (oznake TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 in 7306307780), s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, so:
Država
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
vse družbe
90,6 %
-
Rusija
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company in Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works in Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
vse druge družbe
20,5 %
A999
Belorusija
vse družbe
38,1 %
-
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Protidampinški postopek za uvoz izdelka iz člena 1(1) s poreklom iz Ukrajine se zaključi.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. januarja 2015


Input:
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 435/2014
ze dne 28. dubna 2014
o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.
(2)
Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. dubna 2014.


Input:
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 186/2013 НА КОМИСИЯТА
от 5 март 2013 година
за вписване на название в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [Salame Felino (ЗГУ)]
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 3, буква б) от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (2) подадената от Италия заявка за регистрация на названието „Salame Felino“ беше публикувана в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(2)
Декларации за възражение по силата на член 7 от Регламент (ЕО) № 510/2006 бяха подадени до Комисията от Белгия, Нидерландия и Германия, които се позовават на член 7, параграф 3, букви а), в) и г) от Регламент (ЕО) № 510/2006. С писмо от 27.9.2011 г. Комисията призова заинтересованите страни да проведат необходимите консултации.
(3)
В рамките на периода за консултации Белгия и Нидерландия постигнаха съгласие с Италия. Постигната е договореност за изменение на описанието на качеството на суровината, като се въвежда препратка към класификацията, посочена в таблицата за определяне на труповете, съдържаща се в приложение V към Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (4), премахване на географското ограничение за операциите рязане и опаковане, както и няколко незначителни поправки в текста.
(4)
Германия и Италия не успяха да постигнат съгласие в рамките на периода за консултации.
(5)
Като се има предвид, че не се постигна съгласие между всички страни в рамките на предвидения срок от шест месеца, Комисията трябва да приеме решение.
(6)
Възражението на Германия се отнасяше до неспазването на член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1898/2006 на Комисията (5) относно произхода на суровините. Трябва да се отбележи, че заявката за регистрация не съдържа никакво географско ограничение в тази връзка и че предложената от Италия промяна въз основа на съгласието, постигнато с Белгия и Нидерландия, затвърждава това.
(7)
Във възражението също така се твърдеше, че условието за притежаване на „специфично качество, репутация или други характеристики, присъщи на географския произход“ не е изпълнено. Италия основава своята заявка за регистрация като географско указание на придобитата репутация от „Salame Felino“, досието е аргументирано в тази светлина. Следва да се отбележи, че с възражението не се оспорва въпросната репутация и не се представя аргумент, който би я поставил под съмнение. Следователно условията по член 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 са спазени.
(8)
Третият мотив за възражение от страна на Германия, а именно, че наименованието, предложено за регистрация, е родово наименование, не се обосновава по никакъв начин, тоест родовият характер не е доказан.
(9)
Във възражението си и в заключение на съответните консултации Белгия се позовава на член 7, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕО) № 510/2006. Съгласно посочения член допустими са възраженията „(…)[които] показват, че регистрацията на предложеното наименование ще накърнява […] съществуването на продукти, които са били законно на пазара за период от поне пет години, предшестващ датата на публикацията, предвидена в член 6, параграф 2“. Ако възражение е обявено за допустимо на това основание, може да се разреши в случая въвеждането на максимален преходен период до пет години. Във възражението на Белгия се посочват дружествата Reulen bvba и Salaisons Salamone SA с доказателства за производство и търговия на салам от вида Felino от двете дружества.
(10)
Предвид горепосоченото въпросното наименование трябва да бъде регистрирано, измененият единен документ трябва да бъде публикуван и трябва да се приложи преходен период от 5 години в полза на посочените дружества.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет за защитените географски указания и защитените наименования за произход,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регистрира се названието, посочено в приложение I към настоящия регламент.
Член 2
Определя се преходен период от 5 години в полза на дружествата Reulen bvba и Salaisons Salamone SA, посочени в декларацията за възражение на Белгия.
Член 3
Измененият единен документ се намира в приложение II към настоящия регламент.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 март 2013 година.


Input:
A TANÁCS HATÁROZATA
(2013. december 17.)
a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának és szerződéskötésre jogosult hatóságának meghatározásáról és a 2011/444/EU határozat hatályon kívül helyezésérő
(2013/811/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre (1) és különösen a személyzeti szabályzat 2. cikkére és az alkalmazási feltételek 6. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 240. cikke (2) bekezdésének első albekezdése értemében a Tanács Főtitkársága a főtitkár irányítása alatt áll.
(2)
Az új „AST/SC” besorolási csoportot kell létrehozó 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) tekintettel új határozatot kell elfogadni a Tanács Főtitkársága kinevezéssel megbízott hatóságának és szerződéskötésre jogosult hatóságának meghatározásáról, a 2011/44/EU tanácsi határozatot (3) pedig hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) által a kinevezéssel megbízott hatóságra, illetőleg az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az alkalmazási feltételek) által a szerződéskötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket a Tanács Főtitkársága tekintetében a következők gyakorolják:
a)
a főtitkár vonatkozásában a Tanács;
b)
a személyzeti szabályzat 1a., 30., 34., 41., 49., 50. és 51. cikkének a főigazgatókra való alkalmazásának vonatkozásában a főtitkár javaslata alapján a Tanács;
c)
egyéb esetekben a főtitkár.
A főtitkár felhatalmazást kap arra, hogy - a tisztviselők kinevezése és szolgálati jogviszonyának végleges megszüntetése, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazása tekintetében ráruházott hatáskör kivételével - az alkalmazási feltételek alkalmazása, továbbá a személyzeti szabályzatnak az AST és AST/SC besorolási fokozatba tartozó tisztviselőkre való alkalmazása tekintetében hatáskörének bármely területét vagy teljességét teljes mértékben vagy részben az igazgatási főigazgatóra ruházza át.
2. cikk
A 2011/444/EU tanácsi határozat hatályát veszti.
3. cikk
Ez a határozat 2014. január 1-én lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2013. december 17-én.


Input:
REGOLAMENTO (UE) N. 390/2014 DEL CONSIGLIO
del 14 aprile 2014
che istituisce il programma «L'Europa per i cittadini» per il periodo 2014-2020
IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA,
visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea, in particolare l'articolo 352,
vista la proposta della Commissione europea,
previa trasmissione del progetto di atto legislativo ai parlamenti nazionali,
vista l'approvazione del Parlamento europeo ,
visto il parere del Comitato economico e sociale europeo (1),
visto il parere del Comitato delle regioni (2),
deliberando secondo una procedura legislativa speciale,
considerando quanto segue:
(1)
In linea con gli articoli 10 e 11 del trattato sull'Unione europea, ogni cittadino ha il diritto di partecipare alla vita democratica dell'Unione e le istituzioni di quest'ultima dovrebbero dare ai cittadini e alle associazioni rappresentative la possibilità di far conoscere e di scambiare pubblicamente le loro opinioni in tutti i settori di azione dell'Unione, come pure mantenere un dialogo aperto, trasparente e regolare con le associazioni rappresentative e la società civile.
(2)
Con la comunicazione della Commissione del 3 marzo 2010 intitolata «EUROPA 2020 - Una strategia per una crescita intelligente, sostenibile e inclusiva», l'Unione e gli Stati membri si pongono come obiettivi per il prossimo decennio la crescita, l'occupazione, la produttività e la coesione sociale.
(3)
La cittadinanza dell'Unione, per i diritti che comporta, costituisce obiettivamente un valore aggiunto, ma non sempre l'Unione riesce a mettere efficacemente in luce il rapporto tra la soluzione di tutta una serie di problemi economici e sociali e le politiche dell'Unione. È così accaduto che i grandi progressi compiuti in fatto di pace e stabilità in Europa, crescita sostenibile a lungo termine, stabilità dei prezzi, efficace tutela dei consumatori e dell'ambiente e promozione dei diritti fondamentali non abbiano sempre suscitato un forte senso nei cittadini di appartenenza all'Unione.
(4)
Per avvicinare l'Europa ai cittadini e dar loro modo di partecipare pienamente alla costruzione di un'Unione che sentano più vicina, è necessaria una gamma di azioni e sforzi coordinati, da realizzare attraverso attività di carattere transnazionale e a livello dell'Unione. L'iniziativa dei cittadini europei offre a questi ultimi l'occasione unica di partecipare direttamente all'elaborazione della legislazione dell'Unione (3).
(5)
La decisione n. 1904/2006/CE del Parlamento europeo e del Consiglio (4) ha definito un programma d'azione che ha confermato la necessità di promuovere un intenso dialogo con le organizzazioni della società civile e i comuni e di incoraggiare la partecipazione attiva dei cittadini.
(6)
La relazione di valutazione intermedia del programma «L'Europa per i cittadini» (2007-2013), unitamente a una consultazione pubblica online e a due riunioni consecutive di consultazione delle parti interessate, hanno confermato che un nuovo programma «L'Europa per i cittadini» è considerato pertinente tanto dalle organizzazioni della società civile quanto dai singoli partecipanti. È stato inoltre considerato che è opportuno istituirlo affinché vi sia un impatto a livello organizzativo in termini di creazione di capacità e a livello personale in termini di maggiore interesse per l'Unione. Il presente regolamento dovrebbe pertanto istituire un programma «L'Europa per i cittadini» per il periodo dal 2014 al 2020 («il programma»).
(7)
Per quanto riguarda i temi dei progetti, la loro integrazione nel contesto locale e regionale e la composizione delle parti interessate, dovrebbero esservi importanti sinergie con altri programmi dell'Unione, in particolare nei settori di istruzione, formazione professionale e gioventù, sport, cultura e settore audiovisivo, diritti e libertà fondamentali, inclusione sociale, parità di genere, lotta alle discriminazioni, ricerca e innovazione, società dell'informazione, allargamento e azione esterna dell'Unione.
(8)
Il programma dovrebbe contemplare un ampio spettro di azioni di vario tipo, tra cui incontri fra cittadini, contatti e dibattiti su questioni relative alla cittadinanza, eventi a livello dell'Unione, iniziative tese a sensibilizzare e a promuovere la riflessione sui momenti cruciali della storia europea, iniziative di informazione dei cittadini europei, in particolare i giovani, in merito alla storia dell'Unione e al funzionamento delle sue istituzioni, e dibattiti su questioni politiche europee, allo scopo di rinvigorire tutti gli aspetti della vita pubblica.
(9)
La risoluzione del Parlamento europeo del 2 aprile 2009 sulla coscienza europea e il totalitarismo e le conclusioni del Consiglio del 9-10 giugno 2011 sulla memoria dei crimini commessi dai regimi totalitari in Europa sottolineano l'importanza di tener viva la memoria del passato quale strumento per lasciarsi alle spalle il passato e costruire il futuro, e mettono in luce l'importanza del ruolo dell'Unione nell'agevolare, condividere e promuovere la memoria collettiva di detti crimini. Si dovrebbe pertanto tenere conto anche della pertinenza degli aspetti storici, culturali e interculturali nonché dei legami esistenti tra memoria e identità europea.
(10)
Una dimensione orizzontale del programma dovrebbe assicurare la valorizzazione e la trasferibilità dei risultati per accrescere gli effetti e la sostenibilità a lungo termine. A questo fine, le attività promosse dovrebbero avere un legame con l'agenda politica dell'Unione ed essere oggetto di un'appropriata comunicazione.
(11)
Particolare attenzione dovrebbe essere prestata all'integrazione equilibrata e alla partecipazione dei cittadini e delle organizzazioni della società civile di tutti gli Stati membri in progetti e attività transnazionali, tenendo conto del carattere multilingue dell'Unione e della necessità di includere gruppi sottorappresentati.
(12)
I paesi in via di adesione, i paesi candidati e potenziali candidati che beneficiano di una strategia di preadesione da un lato e i paesi dell'EFTA parti dell'accordo SEE dall'altro sono considerati come possibili partecipanti a programmi dell'Unione, in base agli accordi conclusi con tali paesi. Inoltre, ai sensi della decisione 2001/822/CE del Consiglio (5), i paesi e territori d'oltremare sono ammessi a partecipare al programma.
(13)
Gli obiettivi miranti a sviluppare una democrazia sostenibile e profondamente radicata e a creare una società civile dinamica dovrebbero essere comuni sia al programma sia al regolamento (UE) n. 232/2014 del Parlamento europeo e del Consiglio (6). L'Unione offre relazioni privilegiate basate su un impegno reciproco verso valori e principi comuni ai paesi interessati dallo strumento europeo di vicinato.
(14)
Le risorse destinate ad azioni di comunicazione nell'ambito del presente regolamento potrebbero contribuire anche alla comunicazione istituzionale sulle priorità politiche dell'Unione, nella misura in cui esse sono in relazione con gli obiettivi generali del presente regolamento.
(15)
Il programma dovrebbe essere oggetto di un monitoraggio regolare e di una valutazione indipendente in cooperazione con la Commissione e gli Stati membri, in modo da permettere gli adattamenti necessari alla corretta applicazione delle misure.
(16)
Gli interessi finanziari dell'Unione dovrebbero essere tutelati durante l'intero ciclo di spesa per mezzo di misure proporzionate, comprendenti la prevenzione, l'individuazione e l'investigazione delle irregolarità, il recupero dei fondi perduti, indebitamente versati o non correttamente utilizzati e, se del caso, sanzioni amministrative e finanziarie conformemente al regolamento (UE, Euratom) n. 966/2012 del Parlamento europeo e del Consiglio (7) («il regolamento finanziario») e al regolamento delegato (UE) n. 1268/2012 della Commissione (8).
(17)
È opportuno dare preferenza alle sovvenzioni per progetti indipendentemente dalla loro entità ma con grande impatto, in particolare quelli che sono direttamente connessi alle politiche dell'Unione nell'intento di concorrere alla definizione dell'agenda politica dell'Unione. Inoltre, secondo il principio della sana gestione finanziaria, l'attuazione del programma dovrebbe essere ulteriormente semplificata facendo ricorso per i finanziamenti a importi e tassi forfettari e applicando tabelle dei costi unitari.
(18)
Per garantire la continuità del sostegno finanziario contemplato dal programma, è opportuno che il presente regolamento si applichi a decorrere dal 1o gennaio 2014. Per motivi di urgenza, il presente regolamento dovrebbe entrare in vigore immediatamente dopo la pubblicazione.
(19)
Poiché gli obiettivi del presente regolamento, vale a dire contribuire alla comprensione dell'Unione, della sua storia e diversità da parte dei cittadini, nel promuovere la cittadinanza europea e nel migliorare le condizioni della partecipazione civica e democratica, non possono essere conseguiti in misura sufficiente dagli Stati membri e possono dunque, a motivo della natura transnazionale e multilaterale del programma, essere conseguiti meglio a livello dell'Unione, quest'ultima può intervenire in base al principio di sussidiarietà sancito dall'articolo 5 del trattato sull'Unione europea. Il presente regolamento si limita a quanto è necessario per conseguire tali obiettivi in ottemperanza al principio di proporzionalità enunciato nello stesso articolo.
(20)
Fatte salve le competenze di bilancio del Parlamento europeo e del Consiglio, definite nel trattato sul funzionamento dell'Unione europea, nel presente regolamento è inserito, per tutta la durata del programma, un importo di riferimento finanziario per il programma ai sensi del punto 18 dell'accordo interistituzionale del 2 dicembre 2013 tra il Parlamento europeo, il Consiglio e la Commissione sulla disciplina di bilancio, sulla cooperazione in materia di bilancio e sulla sana gestione finanziaria (9).
(21)
Il presente regolamento dovrebbe prevedere disposizioni transitorie per monitorare le azioni che sono iniziate prima del 31 dicembre 2013 a norma della decisione n. 1904/2006/CE.
(22)
Per garantire condizioni uniformi per l'attuazione del presente regolamento, alla Commissione dovrebbero essere conferite competenze di esecuzione limitatamente all'ambito e agli obiettivi del programma. Tali competenze dovrebbero essere esercitate conformemente al regolamento (UE) n. 182/2011 del Parlamento europeo e del Consiglio (10),
HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
Articolo 1
Oggetto e ambito di applicazione
1. Il presente regolamento istituisce il programma «L'Europa per i cittadini» per il periodo dal 1o gennaio 2014 al 31 dicembre 2020 («il programma»).
2. Nell'intento globale di avvicinare l'Unione ai cittadini, gli obiettivi generali del programma sono i seguenti:
a)
contribuire alla comprensione dell'Unione, della sua storia e diversità da parte dei cittadini;
b)
promuovere la cittadinanza europea e migliorare le condizioni per la partecipazione civica e democratica a livello di Unione.
Articolo 2
Obiettivi specifici del programma
Il programma persegue i seguenti obiettivi specifici, per mezzo di azioni svolte a livello transnazionale o con una dimensione europea:
a)
sensibilizzare alla memoria, alla storia e ai valori comuni dell'Unione, nonché alle finalità dell'Unione, vale a dire promuovere la pace, i valori dell'Unione e il benessere dei suoi popoli stimolando il dibattito, la riflessione e lo sviluppo di reti;
b)
incoraggiare la partecipazione democratica e civica dei cittadini a livello di Unione, permettendo ai cittadini di comprendere meglio il processo di elaborazione politica dell'Unione e creando condizioni propizie all'impegno sociale e interculturale e al volontariato a livello di Unione.
Articolo 3
Struttura del programma e azioni sovvenzionate
1. Il programma, nel promuovere la cittadinanza europea conformemente agli obiettivi generali enunciati all'articolo 1, paragrafo 2, è suddiviso nelle seguenti due componenti:
a)
«Memoria europea»;
b)
«Impegno democratico e partecipazione civica».
Le due componenti sono completate da azioni orizzontali per l'analisi, la divulgazione e l'impiego dei risultati dei progetti (azioni di «valorizzazione»).
2. Per raggiungere i propri obiettivi, il programma finanzia tra l'altro i seguenti tipi di azioni, attuate a livello transnazionale o con una dimensione europea:
a)
attività di apprendimento reciproco e cooperazione quali:
-
riunioni di cittadini, gemellaggi tra città, reti di città gemellate;
-
progetti attuati da partenariati transnazionali, con la partecipazione di diversi tipi di soggetti interessati di cui all'articolo 6;
-
progetti di commemorazione con una dimensione europea;
-
scambi basati, tra l'altro, sull'uso delle tecnologie dell'informazione e della comunicazione (TIC) e/o dei media sociali;
b)
sostegno strutturale a organizzazioni quali:
-
organismi che perseguono un obiettivo di interesse dell'Unione quale definito all'articolo 177 del regolamento (UE) n. 1268/2012;
-
punti di contatto «Europa per i cittadini»;
c)
attività di analisi a livello di Unione quali:
-
studi incentrati su questioni connesse agli obiettivi del programma;
d)
attività di sensibilizzazione e divulgazione destinate a utilizzare e a valorizzare ulteriormente i risultati delle iniziative sostenute e a evidenziare buone prassi, quali:
-
eventi a livello di Unione comprese conferenze, commemorazioni e cerimonie di premiazione;
-
revisioni paritetiche, riunioni e seminari di esperti.
3. Iniziative connesse alle azioni di cui al paragrafo 2, descritte nell'allegato del presente regolamento.
Articolo 4
Misure unionali
1. Le misure unionali possono prendere la forma di sovvenzioni o di contratti di appalto.
2. Le sovvenzioni dell'Unione possono essere concesse tramite sovvenzioni di funzionamento o sovvenzioni di azione.
3. I contratti d'appalto riguardano l'acquisto di servizi, quali l'organizzazione di manifestazioni, studi e ricerche, strumenti d'informazione e di diffusione, monitoraggio e valutazione.
Articolo 5
Partecipazione al programma
Possono partecipare al programma i seguenti paesi:
a)
gli Stati membri;
b)
i paesi in via di adesione, i paesi candidati e potenziali candidati, conformemente ai principi generali e alle condizioni generali per la partecipazione di questi paesi ai programmi dell'Unione stabiliti nei rispettivi accordi quadro, nelle decisioni del Consiglio di associazione o in accordi simili;
c)
i paesi dell'EFTA parti dell'accordo sullo Spazio economico europeo, conformemente a tale accordo.
Articolo 6
Accesso al programma
Il programma è aperto a tutti i soggetti interessati a promuovere la cittadinanza e l'integrazione europee, in particolare a enti e organizzazioni locali e regionali, comitati di gemellaggio, centri di ricerca sulle politiche pubbliche europee, organizzazioni della società civile (incluse le associazioni di reduci), organizzazioni per la cultura, la gioventù, l'istruzione e la ricerca.
Articolo 7
Cooperazione con organizzazioni internazionali
Il programma può sostenere attività svolte nel campo oggetto del programma stesso congiuntamente a organizzazioni internazionali quali il Consiglio d'Europa e l'Unesco, sulla base di contributi comuni e nel rispetto del regolamento finanziario.
Articolo 8
Attuazione del programma
1. La Commissione applica il programma conformemente al regolamento finanziario.
2. Per attuare il programma la Commissione adotta programmi di lavoro annuali mediante atti di esecuzione secondo la procedura consultiva di cui all'articolo 9, paragrafo 2. I programmi di lavoro annuali enunciano gli obiettivi perseguiti, i risultati attesi, il metodo di attuazione e l'importo complessivo del piano di finanziamento. Essi contengono anche una descrizione delle azioni da finanziare, un'indicazione degli importi stanziati per ciascuna azione e un calendario indicativo di attuazione. Con riferimento alle sovvenzioni i programmi di lavoro annuali includono le priorità, i criteri essenziali di valutazione e il tasso massimo di cofinanziamento.
Articolo 9
Comitato
1. La Commissione è assistita da un comitato. Esso è un comitato ai sensi del regolamento (UE) n. 182/2011.
2. Nel caso in cui è fatto riferimento al presente paragrafo, si applica l'articolo 4 del regolamento (UE) n. 182/2011.
Articolo 10
Consultazione delle parti interessate
La Commissione mantiene un dialogo regolare con i beneficiari del programma, i partner interessati e gli esperti.
Articolo 11
Coerenza con altri strumenti dell'Unione
La Commissione garantisce la coerenza e la complementarità tra il programma e strumenti esistenti in altri settori di azione dell'Unione, in particolare l'istruzione, la formazione professionale e la gioventù, lo sport, la cultura e il settore audiovisivo, i diritti e le libertà fondamentali, l'inclusione sociale, la parità dei sessi, la lotta alla discriminazione, la ricerca e l'innovazione, la società dell'informazione, l'allargamento e l'azione esterna dell'Unione.
Articolo 12
Bilancio
1. L'importo di riferimento finanziario per l'esecuzione del programma per il periodo dal 1o gennaio 2014 al 31 dicembre 2020 è fissato a 185 468 000 EUR.
2. Gli stanziamenti annuali sono autorizzati dal Parlamento europeo e dal Consiglio entro i limiti del quadro finanziario pluriennale.
3. Le risorse destinate ad azioni di comunicazione nel quadro del presente regolamento possono contribuire anche, in misura proporzionale, alla copertura delle spese per la comunicazione istituzionale sulle priorità politiche dell'Unione, nella misura in cui esse sono in relazione con gli obiettivi generali del presente regolamento.
Articolo 13
Protezione degli interessi finanziari dell'Unione
1. La Commissione garantisce che, nel realizzare le azioni finanziate ai sensi del presente regolamento, gli interessi finanziari dell'Unione siano tutelati mediante l'applicazione di misure preventive contro la frode, la corruzione e ogni altra attività illecita, mediante controlli efficaci e, ove fossero rilevate irregolarità, mediante il recupero delle somme indebitamente versate e, se del caso, sanzioni amministrative e finanziarie effettive, proporzionate e dissuasive.
2. La Commissione o i suoi rappresentanti e la Corte dei conti hanno potere di revisione contabile, esercitabile sulla base di documenti e controlli sul posto, su tutti i beneficiari di sovvenzioni, i contraenti e i subcontraenti che hanno ottenuto finanziamenti dell'Unione nell'ambito del programma.
3. L'Ufficio europeo per la lotta antifrode (OLAF) può effettuare indagini, compresi controlli e verifiche sul posto presso gli operatori economici che siano direttamente o indirettamente interessati da tali finanziamenti, secondo le disposizioni e le procedure stabilite dal regolamento (CE) n. 1073/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio (11) e dal regolamento (Euratom, CE) n. 2185/96 del Consiglio (12), per accertare eventuali frodi, casi di corruzione o altre attività illecite lesive degli interessi finanziari dell'Unione in relazione a convenzioni o decisioni di sovvenzione o a contratti finanziati in base al programma.
4. Fatti salvi i paragrafi 1, 2 e 3, gli accordi di cooperazione con paesi terzi e organizzazioni internazionali, i contratti nonché le convenzioni e decisioni di sovvenzione conclusi in applicazione del presente regolamento contengono disposizioni che abilitano espressamente la Commissione, la Corte dei conti e l'OLAF a svolgere tali revisioni e indagini, in base alle rispettive competenze.
Articolo 14
Comunicazione
La Commissione informa gli Stati membri in merito ai progetti che hanno ottenuto il finanziamento dall'Unione comunicando loro le decisioni riguardanti la selezione entro due settimane dall'adozione.
Articolo 15
Monitoraggio e valutazione
1. La Commissione provvede a un monitoraggio periodico del programma in relazione ai suoi obiettivi, utilizzando indicatori di performance. I risultati del processo di monitoraggio e di valutazione sono usati nell'attuazione del programma. Il monitoraggio comprende in particolare la stesura delle relazioni di cui al paragrafo 4, lettere a) e c).
Se del caso, gli indicatori sono disaggregati per sesso ed età.
2. Riguardo agli obiettivi specifici di cui all'articolo 2, i progressi sono misurati in base agli indicatori definiti nell'allegato del presente regolamento.
3. La Commissione provvede a che sia effettuata una valutazione periodica, esterna e indipendente del programma e informa periodicamente il Parlamento europeo.
4. La Commissione presenta al Parlamento europeo, al Consiglio, al Comitato economico e sociale europeo e al Comitato delle regioni quanto segue:
a)
entro il 31 dicembre 2017 una relazione intermedia di valutazione sui risultati ottenuti e sugli aspetti qualitativi e quantitativi dell'attuazione del programma;
b)
entro il 31 dicembre 2018 una comunicazione sulla continuazione del programma;
c)
entro il 1o luglio 2023 una relazione di valutazione ex post.
Articolo 16
Disposizioni transitorie
La decisione n. 1904/2006/CE è abrogata con effetto dal 1o gennaio 2014.
Per le azioni iniziate prima del 31 dicembre 2013 sulla base della decisione n. 1904/2006/CE continuano a valere, fino al loro completamento, le disposizioni di tale decisione.
Come previsto dall'articolo 21 del regolamento finanziario, gli stanziamenti corrispondenti alle entrate con destinazione specifica provenienti dalla restituzione di somme indebitamente pagate a norma della decisione n. 1904/2006/CE possono essere assegnati al programma.
Articolo 17
Entrata in vigore
Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2014.
Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
Fatto a Lussemburgo, il 14 aprile 2014